ЗАТВЕРДЖЕНО
Наказ Держкоменергозбереження
20.12.2002  № 138
ПЕРЕЗАТВЕРДЖЕНО
Наказ Національного агентства
України з питань забезпечення
ефективного використання
енергетичних ресурсів
23.01.2008  № 8
Впроваджено в роботу
наказом Державної інспекції
з енергозбереження
25.01.2008  № 7	
МЕТОДИКА 
визначення та оцінки втрат паливно-енергетичних ресурсів та перевірки підприємств водопровідно-каналізаційного господарства з питань енергозбереження
1. Вступ
Роботи по коригуванню Методики визначення та оцінки втрат паливно-енергетичних ресурсів та перевірки підприємств водопровідно-каналізаційного господарства з питань енергозбереження (розроблену на замовлення Державної інспекції з енергозбереження ТОВ Центр енергоефективних технологій "Інтелакс" м. Одеса у 2002 р.) виконані відділом методичного забезпечення, координації контрольно-наглядової роботи та аналізу Державної інспекції з енергозбереження з врахуванням зауважень та пропозицій, наданих фахівцями інспекторського складу територіальних управлінь Інспекції, напрацьованих в ході інспекторських перевірок підприємств водопровідно-каналізаційного господарства впродовж 2002 - 2007 рр.
Питання підвищення енергетичної ефективності роботи підприємств водопровідно-каналізаційного господарства (ВКГ) стає все більш актуальним. Підприємства ВКГ України виявилися не підготовленими до роботи в нових економічних умовах, які ускладнюються спадом виробництва.
Енергетичні обстеження підприємств ВКГ регіональними інспекціями з енергозбереження в значній степені сприяють процесу підвищення загальної енергетичної ефективності роботи промислових підприємств. Застосування розробленої та відкоригованої Методики дозволить скоротити час інспекторських перевірок з питань енергозбереження на підприємствах водопровідно-каналізаційного господарства та підвищити їх якість.
2. СФЕРА ЗАСТОСУВАННЯ
Методика визначення та оцінки втрат паливно-енергетичних ресурсів та перевірки підприємств водопровідно-каналізаційного господарства з питань енергозбереження призначена для контролю втрат (нераціонального використання або перевитрат) паливно-енергетичних ресурсів (ПЕР) при перевірці підприємств водопровідно-каналізаційного господарства.
Методика поширюється на об'єкти водопровідно-каналізаційного господарства незалежно від форми власності, які споживають електричну та теплову енергію, а також інші паливно-енергетичні ресурси.
Методика встановлює єдиний порядок перевірки стану використання ПЕР на підприємствах водопровідно-каналізаційного господарства всіх форм власності, забезпечує виконання вимог чинного законодавства України з питань раціонального використання ПЕР, визначає величини нераціонального використання ПЕР.
Метою застосування Методики є:
• орієнтація управлінської, науково-технічної та господарської діяльності підприємств, установ та організацій на раціональне використання та економію ПЕР;
• контроль додержання норм законодавства про енергозбереження на підприємстві;
• контроль виконання вимог нормативних документів щодо підтримання та підвищення технічного рівня енергоефективності устаткування та систем енергопостачання;
• контроль за наявністю та виконанням норм та нормативів витрат паливно-енергетичних ресурсів;
• контроль за станом обліку і використання паливно-енергетичних ресурсів;
контроль виконання вимог державної експертизи з енергозбереження та приписів Державної інспекції з енергозбереження
3. НОРМАТИВНІ ПОСИЛАННЯ
• Закону України "Про енергозбереження" (74/94-ВР).
• ДСТУ 2339-94. Енергозбереження. Основні положення.
• ДСТУ 2420-94. Енергоощадність. Терміни та визначення.
• ДСТУ 3466-96. Якість електричної енергії. Терміни та визначення.
• ДСТУ 2681-94. Метрологія. Терміни та визначення.
• Положення про Національне агентство України з питань забезпечення ефективного використання енергетичних ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 квітня 2006 р. № 412 (яке є правонаступником Державного комітету України з енергозбереження);
• постанови Кабінету Міністрів України від 29 червня 2000 р. № 1039 "Питання Державної інспекції з енергозбереження";
• постанови Кабінету Міністрів України від 15 липня 1997 р. № 786 "Про порядок нормування питомих витрат паливно-енергетичних ресурсів у суспільному виробництві";
• постанови Кабінету Міністрів України від 7 липня 2000 р. № 1071 "Про деякі заходи щодо раціонального використання паливно-енергетичних ресурсів";
• постанови Кабінету Міністрів України від 2 вересня 1993 р. № 699 "Про заходи щодо ефективного використання газу та інших паливно-енергетичних ресурсів в народному господарстві".
• Правила користування електричною енергією, затверджені постановою НКРЕ від 31 липня 1996 року № 28.
• Наказ Міністерства палива та енергетики України від 17.01.2002 р. № 19, зареєстрований в Міністерстві юстиції України від 1 лютого 2002 року за № 93/6381, "Про затвердження Методики обчислення плати за перетікання реактивної електроенергії".
• наказу Державного комітету України з енергозбереження від 22 жовтня 2002 р. № 112 "Про затвердження Основних методичних положень з нормування витрат паливно-енергетичних ресурсів у суспільному виробництві";
• наказу Державного комітету України з енергозбереження від 4 серпня 2000 р. № 64 "Про затвердження Порядку проведення перевірок ефективності використання паливно-енергетичних ресурсів на підприємствах, в установах та організаціях та усунення фактів їх неефективного використання", а також на підставі інших чинних нормативно-правових актів з цього питання;
• наказу Державного комітету України з енергозбереження № 78 від 15.09.99 р. "Про затвердження Порядку організації та проведення енергетичних обстежень бюджетних установ, організацій та казенних підприємств";
• Правил технічної експлуатації систем водопостачання та каналізації населених пунктів України. КДП 204-12 - 95 с.
4. ТЕРМІНИ ТА ВИЗНАЧЕННЯ ПОНЯТЬ
У цій Методиці використано терміни, що означають поняття, визначені відповідно до Закону України "Про енергозбереження", відповідних ДСТУ, зазначених у розділі "Нормативні посилання".
Енергозбереження - діяльність (організаційна, наукова, практична), яка спрямована на раціональне використання та економне витрачання первинної та перетвореної енергії і природних енергетичних ресурсів в національному господарстві і яка реалізується з використанням технічних, економічних та правових методів.
Енергозберігаюча політика - адміністративно-правове і фінансово-економічне регулювання процесів видобування, переробки, транспортування, зберігання, виробництва, розподілу та використання паливно-енергетичних ресурсів з метою їх раціонального використання та економного витрачання.
Паливно-енергетичні ресурси - сукупність всіх природних і перетворених видів палива та енергії, які використовуються в національному господарстві.
Раціональне використання паливно-енергетичних ресурсів - досягнення максимальної ефективності використання паливно-енергетичних ресурсів при існуючому рівні розвитку техніки та технології і одночасному зниженні техногенного впливу на навколишнє природне середовище.
Нераціональне (неефективне) використання паливно-енергетичних ресурсів - прямі втрати паливно-енергетичних ресурсів, їх марнотратне витрачання та використання паливно-енергетичних ресурсів понад показники питомих витрат, визначених системою стандартів, а до введення в дію системи стандартів - нормами питомих витрат палива та енергії.
Енергоефективний проект - проект, спрямований на скорочення енергоспоживання, а саме: реконструкція мереж і систем постачання, регулювання і облік споживання води, газу, теплової та електричної енергії, модернізація огороджувальних конструкцій та технологій виробничих процесів.
Економія паливно-енергетичних ресурсів - відносне скорочення витрат паливно-енергетичних ресурсів, що виявляється у зниженні їх питомих витрат на виробництво продукції, виконання робіт і надання послуг встановленої якості.
Норми питомих витрат палива та енергії - регламентована величина питомих витрат паливно-енергетичних ресурсів для даного виробництва, процесу, даної продукції, роботи, послуги.
Ефективне використання енергетичних ресурсів - досягнення економічно виправданого мінімуму використання енергетичних ресурсів при існуючому рівні розвитку техніки і технологій і дотримання вимог екології для досягнення виробничої і соціальної мети.
Марнотратне витрачання паливно-енергетичних ресурсів - систематичне, без виробничої потреби, не зумовлене вимогами технічної безпеки недовантаження або використання на холостому ходу електродвигунів, електропечей та іншого електро- і теплоустаткування.
Витрати ПЕР - кількість ПЕР, що споживається енергетичною чи технологічною установкою, об'єктом на вироблення продукції.
Перевитрати (понаднормативні втрати) - витрати (втрати) понад встановлені норми та нормативи.
Енергозберігаючі (енергоефективні) заходи - заходи, спрямовані на впровадження та виробництво енергоефективних продукцій, технологій та обладнання.
Питома витрата ПЕР - кількість ПЕР, що споживається енергетичною чи технологічною установкою, об'єктом на одиницю виробленої продукції, роботи, послуги.
Норма питомих витрат палива та енергії - регламентована величина питомих паливно-енергетичних ресурсів для даного виробництва, процесу, даної продукції, роботи, послуги (затверджується уповноваженим на те Кабінетом Міністрів України органом виконавчої влади показник їх використання на одиницю виробленої продукції, виконаних робіт або наданих послуг встановленої якості, орієнтований на прогресивне виробництво).
Коефіцієнт корисної дії - відношення всієї кількості корисно використаної енергії об'єктом до кількості підведеної енергії.
Резерви економії ПЕР - можлива економія ПЕР за рахунок удосконалення енергетичного обладнання, установок, оптимізація їх режимів роботи та технологічного потенціалу енергозбереження.
Технологічний потенціал енергозбереження (ТПЕ) - можлива економія ПЕР за рахунок удосконалення технологічних процесів, що визначається на основі результатів науково-дослідних та дослідно-конструкторських робіт, які проводяться на підприємстві.
Нормування питомих витрат ПЕР - це встановлення об'єктивно необхідної планової кількості їх споживання на одиницю виробленої продукції, виконаних робіт або наданих послуг встановлених видів і якості у конкретних умовах орієнтованої на прогресивне виробництво.
Нормативна витрата ПЕР - це регламентована величина технічно неминучих витрат ПЕР, яка обумовлена технологічним процесом даного виробництва.
Фактична витрата ПЕР - це дійсна величина витрат ПЕР, яка характеризує технологічний процес у конкретних умовах виробництва.
Втрати ПЕР - це величини непродуктивних витрат ПЕР, які обумовлені недотриманням вимог державних стандартів, режимних та технологічних карт, затвердженої проектної документації і т.п., і для усунення яких необхідно приймати заходи організаційного та технічного характеру. Визначаються як різниця між фактичними і нормативними витратами.
Вторинні енергетичні ресурси - енергетичний потенціал продукції, відходів, побічних і проміжних продуктів, який утворюється в технологічних агрегатах (установках, процесах) і не використовується в самому агрегаті, але може бути частково або повністю використаний для енергопостачання інших агрегатів (процесів).
Норма питомої витрати енергії - це затверджений уповноваженим органом показник її використання, віднесений на одиницю видобутої, очищеної та перекачаної води чи на одиницю перекачаних та очищених стічних вод.
Об'єкт ВКГ - комплекс, об'єднаний спільною технологічною задачею (наприклад, водозабірні споруди, очисні споруди водопроводу або каналізації, насосні станції 2-го та інших підйомів, водоводи, міська водогінна мережа).
Регламент (режимна карта) - графік роботи устаткування, розроблений згідно Правил технічної експлуатації систем водопостачання та каналізації населених пунктів України; в регламенті повинні бути відображені дата затвердження та основні параметри устаткування, що працює (наприклад, напір насосів і т. п.).
Диктуюча (контрольна) точка - точка в міській водопровідній мережі з мінімальним необхідним тиском, залежно від якого може здійснюватися управління роботою насосних станцій.
Потужність на валу насоса - кількість енергії, яку двигун передає насосу за одиницю часу, кВт. Потужність на валу насоса - величина змінна в часі, яка залежить від подачі (напору) насоса. Залежність потужності на валу насоса від його подачі наводиться в паспортних характеристиках насоса.
Моніторинг - постійне спостереження за яким-небудь процесом з метою виявлення його відповідності бажаному результатові або первісним припущенням.
Засіб вимірювальної техніки - технічний засіб, який застосовується під час вимірювань і має нормовані метрологічні характеристики.
Норма витрати електричної енергії - це плановий показник витрати електроенергії, віднесений на 1000 м3 реалізованої питної води чи на 1000 м3 перекачаної й очищеної стічної води.
Нормування охоплює всі витрати електричної енергії на основні і допоміжні виробничі та експлуатаційні потреби (опалення, вентиляція, освітлення та інші потреби), включаючи втрати в мережах, незалежно від обсягу споживання зазначених ресурсів і джерел енергопостачання.
Класифікація норм витрати електричної енергії у виробництві:
- по ступені агрегації - на індивідуальні і групові;
- по складу витрат - на технологічні і допоміжні;
- по періоду дії - на річні і квартальні.
Індивідуальна норма - норма витрати енергії на виробництво одиниці продукції (1000 м3 реалізованої питної води чи перекачаної стічної води, один кг озону, хлору і т. п.), що встановлюється по окремих енергоспоживаючих агрегатах, машинах, установках, технологічних схемах.
Групова норма - загальна норма витрати енергії на виробництво 1000 м3 реалізованої питної води або перекачаної стічної води, встановлена на даний об'єкт у цілому, наприклад, на насосні станції, очисні споруди, на всю систему водопостачання чи водовідведення.
Технологічна норма - норма витрати електричної енергії на основні та допоміжні технологічні процеси виробництва.
Технологічна норма витрати включає всі витрати електричної енергії на основні та допоміжні технологічні процеси виробництва даного виду продукції, а також технічно неминучі втрати енергії при роботі устаткування
Загальновиробнича норма - включає всі витрати електроенергії, що входять до складу технологічної норми, а також витрати на допоміжні потреби (наказ МЖКГ УРСР від 30.03.81 № 92):
- опалення і вентиляцію;
- освітлення;
- внутрішньоцеховий транспорт;
- втрати енергії в мережах і трансформаторах.
В норми витрати не включаються витрати:
- нераціональні витрати, викликані відхиленням від прийнятої технології або режимів роботи;
- науково-дослідні й експериментальні роботи; (~2%)
- будівництво і капітальний ремонт будинків і споруд; (~1%)
- монтаж нового технологічного устаткування; (~0,5%)
- власні потреби електростанції і котелень;
- відпуск на сторону (селища, їдальні, клуби, дитячі сади і т.д.);
- налагодження знову введених в експлуатацію водопровідних і каналізаційних споруд (до 8%).
Загальна витрата електроенергії на зазначені потреби не повинна перевищувати 16% усього споживання.
5. ПОЗНАКИ ТА СКОРОЧЕННЯ
ПЕР - паливно-енергетичні ресурси
ВКГ - водопровідно-каналізаційне господарство
ККД - коефіцієнт корисної дії
ОВКГ - об'єкт водопровідно-каналізаційного господарства
6. ОСНОВНІ ТЕХНОЛОГІЧНІ КОМПЛЕКСИ ПІДПРИЄМСТВ ВКГ І ПІДГОТОВКА ПРОВЕДЕННЯ ПЕРЕВІРКИ
6.1. Основні технологічні комплекси в складі підприємств ВКГ
А. Водопровідні споруди -
• водозабірні споруди з поверхневого (ріки, озера, водосховища) або підземного джерела (в тому числі артезіанські);
• очисні споруди;
• системи подачі та розподілу води, включно резервуари, водонапірні башти, насосні станції, водогони, магістральні та розподільні лінії.
Б. Каналізаційні споруди -
• водовідвідні мережі;
• напірні колектори;
• резервуари;
• насосні станції перекачки стічних вод та фекальних стоків;
• очисні каналізаційні споруди;
• випуски стічних вод у водойму.
Споруди, які увійшли до пп. А і Б, але не споживають ПЕР:
• резервуари;
• водонапірні башти;
• водогони;
• магістральні та розподільні лінії водопровідних споруд;
• напірні колектори;
• резервуари каналізаційних споруд;
• випуски стічних вод у водойми.
Типові схеми водопровідних і каналізаційних споруд та основні типи насосного обладнання наведені в додатку А. Вказані споруди територіально можуть бути об'єднані в одному об'єкті. Так, на території однієї площадки можуть знаходитися водозабірні та очисні споруди, резервуари і насосні станції.
В таблиці 2.1 наведений перелік обладнання, систем та споруд, що споживають ПЕР та підлягають перевірці:
Таблиця 2.1
№	Найменування об'єктів (споруд)	 	Примітка	
1.	Контрольно-вимірювальні прилади для обліку води та електроенергії	Перевіряється при інспекторській перевірці підприємства	 	
2.	Водозабірні споруди: - насосні станції першого підйому; - підземні (артезіанські) свердловини.	- " -	 	
3.	Станції очищення води, в т. ч.: - насосне устаткування станцій очищення води, повторного використання і обороту промивної води фільтрів; - витрати води на власні потреби очисних споруд.	- " -	 	
4.	Системи подачі та розподілу водопровідної води (насосні станції другого, третього та інших підйомів)	- " -	 	
5.	Каналізаційні системи: - насосні та повітродувні станції, - станції очищення стічних вод, в т. ч. - станції аерації, - рівень використання вторинних енергоресурсів	- " -	 	
6.2. Можливі причини втрат ПЕР та енергозберігаючі заходи
Основними причинами втрат паливно-енергетичних ресурсів у системі підприємств водопровідно-каналізаційного господарства можуть бути:
1. Невідповідність установленого обладнання паспортним даним, проектній документації.
2. Невідповідність режимів роботи обладнання технологічному регламенту.
3. Недосконалість прийнятих технічних (технологічних) регламентів.
4. Систематична експлуатація енергоспоживаючого обладнання (трансформаторів, електродвигунів і т. п.) на холостому ходу.
5. Використання застарілого та недосконалого обладнання.
6. Недосконалі методи регулювання роботи насосів і управління насосними станціями.
7. Зниження пропускної здатності водоводів, магістральної та розподільчої мережі, викликане їхнім заростанням і корозією, а також попаданням в них повітря (за відсутності вантузів).
8. Втрати води через витоки в спорудах і в подавальних трубопроводах.
9. Перевитрата води на власні потреби очисних споруд водопостачання і водовідведення.
Основними енергозберігаючими заходами та напрямками боротьби з перерахованими вище втратами енергоресурсів на підприємствах ВКГ є:
• Заміна насосних агрегатів на обладнання, яке відповідає проекту (регламенту).
• Застосування сучасного обладнання, з більш високим ККД, з частотним регулюванням і т. п.
• Застосування більш досконалих способів регулювання роботи насосів і управління насосними станціями.
• Удосконалення регламентів експлуатації обладнання і споруд (ці роботи виконуються експлуатаційними, налагоджувальними і науково- дослідними організаціями).
• Проведення робіт по реновації водоводів, колекторів і мереж.
• Установка вантузів для випуску повітря в підвищених точках водоводів і мереж.
Багато які з перерахованих заходів боротьби з втратами ПЕР вимагають значних капіталовкладень. В таких випадках інспектор видає припис на проведення відповідних техніко-економічних обґрунтувань.
6.3. Аналіз документації підприємства ВКГ
Першим етапом перевірки є аналіз наявної документації. Інспектор вивчає отримані від підприємства ВКГ документи, а також матеріали всіх проведених раніше перевірок. Слід проконтролювати наявність на основних об'єктах та спорудах підприємства регламентів (технологічних карт). У регламенті повинні бути відображені такі основні параметри:
• дата затвердження регламенту;
• для насосних станцій - погодинні графіки роботи насосів, тиск на виході з насосної станції та в диктуючих точках мережі (якщо управління насосною станцією здійснюється по тиску в таких точках);
• для очисних споруд водопроводу - тривалість фільтроциклу і промивки фільтрувальних споруд;
• для очисних споруд каналізації - тривалість та інтенсивність аерації води в аеротенках, кількість і температура сирого осаду і мулу, кількість газу і витраченої пари, а також заданий температурний режим у метантенках.
Відповідно до Правил технічної експлуатації систем водопостачання та каналізації населених пунктів України (п. 9.4.1) для організації та підтримання раціональних техніко-економічних режимів роботи окремих споруд водопровідної мережі і взаємодії цих споруд між собою, а також із зв'язаними з ними спорудами - насосними станціями, баштами і резервуарами, необхідно один раз на 3 роки проводити аналіз роботи водопровідної мережі. При цьому виконують обстеження технічного стану споруд і трубопроводів, визначають режим їх роботи, фактичний рівень водоспоживання, а також гідравлічні розрахунки системи з проведенням різних заходів для поліпшення роботи мережі, резервуарів і насосних станцій, розробляють типові графіки режимів роботи усіх споруд. Для виконання цих робіт підприємства "Водоканал" можуть укладати договори зі спеціалізованими організаціями і підприємствами.
На початку перевірки інспектору слід ознайомитися з матеріалами останнього обстеження водопровідної мережі, а у разі їх відсутності - зазначити в приписі необхідність виконання цього пункту Правил.
6.4. Програма перевірки
За результатами вивчення документів інспектор визначає об'єкти (підрозділи) підприємства для перевірки та послідовність її проведення. Першочерговій перевірці підлягають об'єкти:
1. З найбільшими витратами електроенергії.
2. З найбільшими втратами ПЕР і води.
3. З найгіршим станом обліку ПЕР і води.
4. Об'єкти, по яких були складені приписи при попередніх перевірках.
5. Об'єкти, що давно не перевірялись.
Далі інспектор складає програму перевірки (див. Додаток В), яка підлягає затвердженню начальником територіального управління Державної інспекції з енергозбереження.
7. МЕТОДИКА ПЕРЕВІРКИ ОБ'ЄКТІВ ВОДОПРОВІДНО-КАНАЛІЗАЦІЙНОГО ГОСПОДАРСТВА ПО ВИЗНАЧЕННЮ ВТРАТ ТА ПЕРЕВИТРАТ ПЕР
В цьому розділі описана методика перевірки специфічних об'єктів підприємств водопровідно-каналізаційного господарства, на яких можливі найбільші обсяги втрат ПЕР. При обстеженні інших об'єктів (котельних, вентиляційних установок і т. п., а також трансформаторних підстанцій, ліній електропередач, які експлуатуються на об'єктах водопровідно-каналізаційного господарства) використовується чинна збірка "Методика визначення неефективного використання паливно-енергетичних ресурсів" (Київ, Національне агентство України з питань забезпечення ефективного використання енергетичних ресурсів Наказ про перезатвердження (з внесенням коригувань за результатами її практичного застосування в ході інспекторських перевірок підприємств протягом 2002-2007 рр.) від 13.12.2006 р. № 89. Впроваджена в практику інспекторських перевірок підприємств наказом Державної інспекції з енергозбереження від 22.12.2006 р.).
7.1. Перевірка стану контрольно-вимірювальних приладів і рекомендації щодо виконання вимірів
7.1.1. Початковим етапом перевірки всіх об'єктів водопровідно-каналізаційного господарства є перевірка стану контрольно-вимірювальних приладів.
Під час перевірки необхідно визначити фактичний стан приладів та звернути увагу на дату останньої метрологічної перевірки.
7.1.2. Насосні станції повинні бути обладнані наступними основними приладами:
• вакуумметри (мановакуумметри), манометри на всмоктувальних та напірних патрубках насосів;
• амперметри, вольтметри, ватметри та електролічильники біля електродвигунів; за наявності технічної можливості слід встановити в умовах експлуатації стаціонарні або переносні лічильники електричної енергії для контролю за споживанням електричної енергії електроприводами насосів;
• витратоміри або лічильники води на напірних водопроводах (колекторах).
7.1.3. Водопровідні очисні споруди станції повинні бути обладнані наступними основними приладами:
• витратоміри подачі води на станцію і відводу з очисних споруд;
• витратоміри подачі води в кожний відстійник, освітлювач і фільтрувальну споруду, а також на технологічні потреби станції (на промивання фільтрів, відстійників і т. п.).
7.1.4. Каналізаційні очисні споруди станції повинні бути обладнані наступними основними приладами для визначення:
• кількості стічних вод, що надходять на очисні споруди (витратоміри подачі води на станцію і відводу з очисних споруд);
• витрати біогазу, пари, гарячої води;
• тиску і температури для метантенків;
• тиску і температури в установках термічної обробки осадів.
7.1.5. Варіант № 1.
У разі відсутності або несправного стану витратомірів та ватметрів, наявність яких передбачена Правилами технічної експлуатації систем водопостачання та каналізації населених пунктів України, продуктивність насосної станції та потужність електродвигунів насосів визначають за допомогою лічильників води або електричних лічильників за формулами:

	

де			
QНС	-	продуктивність насосної станції, м3/год.;	
Nф	-	фактична потужність насоса, кВт;	
G2, G1	-	показання лічильника води в кінці та на початку вимірів, м3;	
t	-	тривалість вимірів, год.;	
E2 і E1	-	показання електролічильника в кінці та на початку вимірів, кВт*год.	
Тривалість вимірів t прийняти не меншою 0,25 год.
Варіант № 2.
- виконати заміри активної і повної потужності електроприводів насосів за допомогою електровимірювального приладу ЕХТЕСН та відповідно визначити cos f;
- по паспортних характеристиках (H-Q, N-Q,-Q) даного типу насоса (при фактичних витратах Q) визначаємо розрахункову потужність при даних режимах роботи насоса, відповідно(к.к.д.) та по залежності (- cos f) електропривода визначаємо розрахунковий cos f.	
- порівнюємо отриманий cos f з паспортними значеннями та фактичними і по відповідних формулах вираховуємо втрати електроенергії за відповідний період роботи;
Примітка. Якщо робота насоса здійснюється не в оптимальних значеннях к.к.д. при номінальних режимах, необхідно скласти Припис про техніко-економічне обгрунтування заміни насоса, або про терміновий ремонт механічної частини, якщо cos j низький.
7.2. Перевірка насосних та повітродувних станцій
Наступна Методика використовується при перевірці насосних та повітродувних станцій, які входять до складу водозабірних споруд (крім підземних свердловин), станцій очищення води, систем подачі та розподілу водопровідної води, каналізаційних систем.
7.2.1. Зняти показання приладів обліку і виконати виміри параметрів:
• тиск на всмоктувальних та напірних патрубках насосів та повітродувок,
• тиск при виході з насосної станції, або тиск у диктуючій точці,
• продуктивність насосної станції (кількість води за одиницю часу (витрата) в напірних водоводах) QНС,
• електрична потужність працюючих насосів Nф.
7.2.2. Перевірити відповідність встановлених насосних (повітродувних) агрегатів паспорта станції. Якщо сумарна потужність устаткування перевищує передбачене паспортом значення, то інспектор фіксує фактичну номінальну потужність встановленого устаткування Nфн і потужність по паспорту насосної станції Nп. За цими даними у подальшому розраховується перевитрата електроенергії (див. п. 8.1.2).
7.2.3. Перевірити відповідність працюючих агрегатів, а також продуктивності та напорів на виході з насосної станції режимній карті (регламенту). Визначити сумарну потужність працюючого устаткування (насосів або повітродувок) Nф (див. п. 7.1.5). Порівняти Nф з потужністю, вказаною в режимній карті - Nр. В разі невідповідності фактичних параметрів значенням, заданим регламентом, виконати розрахунки втрат електроенергії (див. п. 8.1.3-8.1.5).
7.2.4. Розрахувати напір насосів (м) за формулами:
	(7.1)	

	(7.2)	

де			
Нман	-	манометричний напір, визначений по показаннях манометрів на напірній (НН) і всмоктувальній лініях (НВ)1, м;	
__________
1 При встановленні на всмоктувальній лінії вакуумметра напір Нв у формулі (7.2) взяти зі знаком мінус.
VН і VВ	-	швидкість у напірному та всмоктувальному патрубках насосів, м/с;	
ZН, ZВ	-	геодезичні відмітки осей манометрів у напірному та всмоктувальному трубопроводах, м (визначити за даними виконавчої робочої документації);	
g	-	прискорення вільного падіння (9,81 м/с2).	
Швидкість в патрубках можна визначити за формулою:
	(7.3)	

де			
Q	-	витрата води по трубі, м3/с;	
d	-	діаметр труби, м.	
При відсутності даних про продуктивність кожного насосу різницю швидкісних напорів (V2Н-V2В)/2g у формулі (7.1) приймати рівною 1,0 м.
При однакових діаметрах напірного та всмоктувальних патрубків (VН=VВ) напір насоса дорівнює манометричному напору, визначеному по формулі (7.2).
7.2.5. При відсутності манометра (вакуумметра) на всмоктувальній лінії насоса допускається знаходити напір по рівню води в резервуарі насосної станції (мал. 7.1).
У такому разі формула (7.2) приймає вигляд:
	(7.4)	

де			
ZР	-	геодезична відмітка води у резервуарі, визначена по показаннях рівнеміра (ці показання повинні бути пов'язані з відміткою осі манометра на напірній лінії);	
hвс	-	втрата напору на всмоктувальній лінії від резервуара до насоса, м.	

Втрата напору h визначається за формулою:
h=1.3(1000i)L,	(7.5)	

де			
1.3	-	коефіцієнт, що враховує місцеві опори;	
L	-	довжина всмоктувальної труби від резервуара до насоса, км;	
1000i	-	гідравлічний ухил, м/км, який визначається в залежності від діаметра водопідйомної труби d, її матеріалу і витрати води q, згідно додатка Д.	
Діаметр труби взяти з паспорта насосної станції, а витрату води q визначити за допомогою лічильника (див. п. 7.1.5) або витратоміра.
Якщо довжина всмоктувальної лінії насоса незначна (не перевищує 100 м), то втрата напору в ній може бути прийнята рівною 1 м.
7.2.6. За паспортними характеристиками насосів і розрахованим згідно (7.1) напором Нр можна визначити потужність на валу кожного працюючого насоса Nп (приклад наведено на мал. 7.2).
Одночасно слід перевірити, чи знаходиться робоча точка насоса в області оптимальних значень ККД, яка обмежена вертикальними лініями на кривій h-Q (див. мал. 7.2). У випадках, коли робоча точка виходить за межі цієї зони, інспектор дає припис провести техніко-економічне обгрунтування заміни насоса.
	
7.2.7. До сучасних методів управління роботою насосної станції належать:
- управління по тиску в диктуючих точках водопровідної мережі;
- автоматичне підтримання тиску на виході насосної станції.
Згідно до чинних Правил технічної експлуатації систем водопостачання та каналізації населених пунктів України оперативне управління режимом роботи насосної станції здійснює черговий диспетчер, виходячи з умови підтримання заданих параметрів роботи системи водопостачання (каналізації) у цілому і економічності роботи даної насосної станції.
У разі відсутності централізованого диспетчерського управління для кожної насосної станції повинні бути розроблені типові погодинні графіки роботи насосних агрегатів для різних днів тижня і сезонів року з урахуванням коливань водоспоживання (притоку стічних вод), рівнів води в резервуарах і водонапірних баштах та режимів роботи інших насосних станцій.
Застосування застарілих типів управління роботою насосної станції, відсутність регулювання насосів або застосування дроселювання засувкою для зміни напору свідчить про можливість втрат електроенергії. При виявленні вказаних фактів інспектор вказує у приписі терміни усунення недоліків, починаючи з розробки техніко-економічного обгрунтування застосування сучасних методів управління станцією та частотного регулювання приводів насосів.
7.3. Водозабірні споруди
7.3.1. На водозабірних спорудах з поверхневих джерел перевірці належать насосні станції першого підйому. Методика їхньої перевірки описана в розділі 7.2.
7.3.2. Методика перевірки насосних станцій для забору води із підземних свердловин аналогічна перевірці звичайних насосних станцій (див. п. 7.2), виключенням є напір заглибних насосів.
	
7.3.3. Напір заглибних насосів визначається за формулою:
	(7.6)	

де			
Нн	-	напір, визначений по показаннях манометра, м;	
ZН і ZД	-	геодезичні відмітки осі манометра і динамічного рівня води (відносно одного опорного рівня - див. мал. 7.3), м;	
h	-	втрата напору на вході в насос і у водопідйомній трубі від насоса до манометра, м;	
V	-	швидкість води у водопідйомній трубі, м/с.	
Втрата напору h приблизно визначається за формулою:
h=1.3(1000i)L,	(7.7)	

де			
1.3	-	коефіцієнт, що враховує місцеві опори;	
L	-	довжина водопідйомної труби від насосу до манометра, км;	
1000i	-	гідравлічний ухил, м/км, розраховується за формулою, наведеною в додатку Д.	
Діаметр водопідйомної труби зазначений у паспорті свердловини. Продуктивність свердловини визначити за показаннями водолічильника, встановленого на напірному трубопроводі.
7.3.4. Інспектор ревізує терміни проведення генеральних перевірок стану свердловин і встановленого насосного устаткування. В разі порушення цих термінів (за Правилами технічної експлуатації - 1 раз на рік), надається відповідний припис.
7.4. Станції очищення води
7.4.1. Перевірці на станціях очищення води (питної або стічної) підлягають:
А. Найбільш енергоємне устаткування на станціях очищення води:
• Насоси подачі промивної води в фільтри.
• Насоси обороту промивної води.
• Повітродувки для водоповітряної промивки фільтрувальних споруд, для аеротенків, а також реагентного господарства.
• Озонаторні установки.
Б. Витрата води на власні потреби очисної станції, найбільш значна з яких - витрата води на промивку фільтрувальних споруд. (Інші витрати - скидання осаду з відстійників або освітлювачів і т. п., як правило, в декілька разів менше витрати на промивку).
7.4.2. Перевірка насосів подачі та обороту промивної води, а також повітродувок проводиться за методикою, викладеною в розділі 7.2.
При перевірці роботи озонаторної установки слід визначити відповідність встановленого обладнання паспорту або регламенту установки.
Перевитрата електроенергії в озонаторних установках можлива:
- при заміні обладнання, що вийшло з ладу, на інше, потужність якого не відповідає проекту;
- при порушенні регламенту роботи обладнання.
7.4.3. При перевірці витрати води на власні потреби очисної станції (промивку фільтрувальних споруд) інспектор виписує регламентні та визначає фактичні значення інтервалів між промивками (Тр і ТФ) і тривалість одної промивки (tр і tф). В разі виявлення невідповідностей слід з'ясувати їхні причини. При
	(7.8)	
визначити перевитрату води (м3/добу) за формулою -
	(7.9)	

де			
VПР	-	інтенсивність промивки, л/(с•м2);	
SF	-	сумарна площа фільтрувальних споруд, м2;	
tр, tф, Тр і ТФ	-	тривалості промивки і фільтроциклу фактичні (індекс "ф") та згідно режимній карті (регламенту) (індекс "р"), год.	
7.4.4. При обстеженні станцій очищення води інспектор повинен візуально проконтролювати рівномірність розподілу подачі повітря по площі аеротенків і фільтрувальних споруд. В разі значної нерівномірності розподілу подачі повітря слід надати відповідний припис на усунення недоліків.
7.4.5. При обстеженні споруд по обробці осаду стічних вод інспектор повинен перевірити:
- Відповідність встановленого устаткування паспорту об'єкта.
В разі невідповідності, яка не викликана об'єктивними причинами, розрахувати перевитрату електроенергії (див. п. 8.1.2).
- Відповідність режиму роботи встановленого устаткування регламенту.
В разі невідповідності розрахувати перевитрату електроенергії (див. п. 8.1.3)
Звернути особливу увагу на тиск і температуру в метантенку - при їх відхиленні від регламенту інспектор дає припис про необхідність проведення налагоджувальних робіт.
7.4.6. Перевірка рівня використання вторинних енергоресурсів (біогазу) проводиться згідно чинним методикам стосовно природного газу. Біогаз на підприємствах ВКГ, як правило, використовують для власних потреб очисних споруд, для роботи метантенків, шляхом спалювання в котельнях. Кількість виробленого та спожитого біогазу визначають за даними приладів обліку очисних споруд.
8. РОЗРАХУНОК ВТРАТ ТА ПЕРЕВИТРАТ ПАЛИВНО-ЕНЕРГЕТИЧНИХ РЕСУРСІВ І ВОДИ
8.1. Насосні та повітродувні станції
8.1.1. Розрахунок втрат паливно-енергетичних ресурсів, викликаних роботою насосів у режимі, який не відповідає регламенту, виконується при відсутності об'єктивних причин відхилення від регламенту.
Об'єктивними причинами відхилення від регламенту є:
• аварії у водоводах або мережах, якщо час ліквідації аварії не перевищує значень, регламентованих СНиП 2.04.02 - 84 (див. Додаток Г);
• поповнення пожежного і відновлення аварійного запасу води;
• промивання водоводів, мереж і резервуарів чистої води при введенні в експлуатацію після ремонтних робіт або дезінфекції;
• планові ремонти устаткування;
• виконання пусконалагоджувальних або науково-дослідних робот на мережі, водоводах або насосних станціях.
8.1.2. Варіант № 1. Якщо встановлене устаткування не відповідає паспорту насосної станції, слід визначити сумарну номінальну потужність Nфн двигунів фактично встановленого насосного устаткування (п. 7.2.2). Якщо Nфн перевищує сумарну потужність двигунів Nn, записану в паспорті станції, необхідно визначити наявність частотного регулювання електродвигунів або інших засобів регулювання продуктивності насосної станції. При відсутності регулювання перевитрата електроенергії визначається за формулою -
	(8.1)	

де			
Nфн і Nn	-	сумарна електрична потужність двигунів, фактична і паспортна, кВт;	
Т	-	тривалість роботи, год., приймається рівною сумарній тривалості роботи насосів у даному режимі у відповідності до регламенту, починаючи від дати затвердження регламенту до моменту перевірки.	
Примітка: За період, який не перевищує календарного року.
Варіант № 2. В формулі (8.1) - необхідно розраховувати к.к.д. двигуна, а потім перевитрати електроенергії.
8.1.3. Варіант № 1. При невідповідності працюючих агрегатів режимній карті (регламенту), якщо відсутнє частотне регулювання електродвигунів, перевитрату електроенергії слід визначати за формулою:
	(8.2)	

де			
Nф і Np	-	сумарна номінальна потужність двигунів фактична і задана в режимній карті, кВт;	
Т	-	тривалість роботи, год., див. п. 8.1.2.	
Варіант № 2. В формулі (8.2) необхідно розраховувати фактичне та задане значення к.к.д. двигуна замість потужності.
8.1.4. Для оцінки ефективності роботи насосів необхідно просумувати потужності на валу працюючих насосів, розраховані за паспортними характеристиками (SNпi) (див. п. 7.2.6), і порівняти з NФ (фактична електрична потужність насосів, див. п. 7.2.3, п. 7.1.5). Якщо
NФ > 1,15SNпi,	(8.3)	
то має місце перевитрата електроенергії, величина якої дорівнює
DЕ3 = [NФ - 1,15SNпi]Т,	(8.4)	

де			
Т	-	тривалість роботи, дорівнює часові роботи насосів у даному режимі (згідно до регламенту) від дати затвердження регламенту до моменту перевірки, год.;	
1,15	-	коефіцієнт, що враховує можливу похибку вимірів при перевірці.	
Примітка: За період, який не перевищує календарного року.
8.1.5. Якщо напір на виході з насосної станції (НВ), що працює в міську водопровідну мережу, більший ніж регламентне значення (НР), то перевитрата води складає:
DQ = 0.0065(НВ-НР)×Q,	
а відповідна перевитрата електроенергії дорівнює:
DЕ4=DQ×r×Т,	(8.5)	

де			
Q	-	продуктивність насосної станції, м3/год.;	
r	-	питома витрата електроенергії, яка визначається як сума питомих витрат електроенергії від місця забору води з джерела до виходу з насосної станції (точніше, сумарна питома витрата електроенергії від місця забору води з джерела до виходу НС, яка перевіряється), кВт·год./м3;	
		за паспортними даними фактично встановленого обладнання,	
Т	-	тривалість роботи, год. (див. п. 8.1.4).	
8.2. Станції очищення води
8.2.1. Якщо витрата води на промивку фільтрувальних споруд перевищує регламентні значення (див. п. 7.4.3), перевитрата електроенергії (кВт·год.) визначається за формулою:
DЕ5=DW×r×ТC,	(8.6)	

де			
DW	-	перевитрата води (м3/добу), визначена згідно (7.9),	
r	-	питома витрата електроенергії, визначена як сумарна питома витрата електроенергії від місця забору води з джерела до виходу з насосної станції (точніше, сумарна питома витрата електроенергії від місця забору води з джерела до виходу НС, яка перевіряється), кВт·год./м3;	
ТC	-	кількість діб роботи фільтрувальних споруд від дня затвердження чинного регламенту до дня перевірки.	
Примітка: За період, який не перевищує календарного року.
8.2.2. Перевитрату електроенергії озонаторною установкою розраховують аналогічно насосним станціям, див. п.п. 8.1.2 і 8.1.3.
8.3. Розрахунок сумарних втрат енергоресурсів
8.3.1. Загальні втрати енергоресурсів на підприємстві ВКГ, що перевіряється, складаються з втрат, встановлених на основі аналізу документів (Ед), наданих підприємством до початку перевірки (Додаток Б), і втрат, виявлених під час обстеження об'єктів інспектором (Eо).
8.3.2. Загальні понаднормативні втрати води по підприємству ВКГ можна визначити згідно даним підприємства (Додаток Б, п. 13).
8.3.3. Втрати електроенергії (кВт*год./рік) за рахунок понаднормативних втрат води розраховуються за формулою:
ЕП=rСВ (QПФ-QПН),	(8.7)	

де			
QПФ, QПН	-	фактичні і нормативні втрати води, які враховуються згідно документів підприємства ВКГ, м3/рік;	
rСВ	-	затверджена та погоджена в установленому законодавством порядку норма питомих витрат електроенергії по даному підприємству.	
Примітка: Розрахунок перевитрат електроенергії в електричних мережах при перевірці підприємств водопровідно-каналізаційного господарства виконувати згідно р. 15 "Електричні системи та обладнання. Визначення втрат та перевитрат електроенергії" Методики визначення нераціонального (неефективного) використання паливно-енергетичних ресурсів, затвердженої наказом Національного агентства України з питань забезпечення ефективного використання енергетичних ресурсів від 13.12.2006 р. № 89, та впровадженої в практику інспекторських перевірок підприємств наказом Державної інспекції з енергозбереження від 22.12.2006 р. № 285.

	Додаток А	
ТИПОВІ СХЕМИ 
комплексів водопостачання і водовідведення

	

Типи насосів (виробництва СНД), які використовуються в системах водопостачання і водовідведення
Для систем водопостачання використовуються, переважно, відцентрові насоси наступних типів:
• К - консольні одноступеневі,
• Д - одноступеневі з двостороннім входом (старі назви - НДн, НДс, НДв),
• МС - багатоступеневі секційні з одностороннім входом,
• М - багатоступеневі з одностороннім входом,
• МД - багатоступеневі з першим колесом із двостороннім входом і рештою коліс з одностороннім входом.
Артезіанські насоси для підйому води з джерел випускаються двох типів:
• ЕЦВ - із заглибними електродвигунами,
• АТН, А, НА - з насосом у джерелі й електродвигуном на поверхні.
У системах водовідведення використовуються, в основному, відцентрові насоси наступних типів:
• ФГ- одноступеневі горизонтальні з одностороннім входом,
• ФВ - одноступеневі вертикальні з одностороннім входом,
• ЦМК - відцентровий моноблочний заглибний,
• Гр (землесос) - відцентровий моноблочний одноступеневий.

	Додаток Б	
ПЕРЕЛІК ДОКУМЕНТІВ, 
які надаються підприємством ВКГ інспектору з енергозбереження
1. Загальна характеристика підприємства (структура, види та об'єми продукції, наданих послуг за останні два роки та кожен місяць поточного року). Довідка.
2. Енергетичний баланс підприємства.
3. Енергетичний паспорт підприємства.
4. Звіти по формах №№ 4-МТП, 11-МТП, 24-Е, 5-С за поточний рік та за два минулих роки (копії).
5. Довідка про тарифи на ПЕР (паливо, теплова енергія, електроенергія).
6. Довідка про тарифи на енергоносії власного виробництва, при наявності таких.
7. Документ, який дає право на використання природного газу.
8. Довідка про використання палива (вид палива, його теплотехнічні характеристики, система обліку палива (загальний, міжцеховий, поагрегатний), тип приладів обліку, основне паливовикористовуюче обладнання, розподіл використання палива між основним паливовикористовуючим обладнанням або підрозділами у відсотковому відношенні за минулий рік та за звітний період поточного року, коефіцієнт використання установленої потужності основного паливовикористовуючого обладнання за минулий рік, режимні карти).
9. Довідка про використання теплоенергії (вид теплової енергії, параметри теплоносіїв, схема обліку теплової енергії, тип приладів обліку, основне тепловикористовуюче обладнання, розподіл виробленої теплоенергії між основним тепловикористовуючим обладнанням або підрозділами у відсотковому відношенні за минулий рік та за звітний період поточного року, коефіцієнт використання установленої потужності тепловикористовуючого обладнання за минулий рік), відсоток повернення конденсату, нормативний і фактичний, відсоток безперервної продувки котлів.
10. Довідка про використання електроенергії (схема електропостачання, схема обліку електроенергії, типи приладів обліку, основне електровикористовуюче обладнання, розподіл виробленої та використаної електроенергії між основними підрозділами, технологічними процесами або обладнанням у відсотковому відношенні за минулий рік та за звітний період поточного року, коефіцієнт використання установленої потужності електрообладнання за минулий рік).
11. Довідка про компенсацію реактивної потужності (установлена потужність конденсаторних установок, потужність синхронних електродвигунів, наявність графіка роботи конденсаторних установок при відсутності автоматичних пристроїв регулювання КУ).
12. Довідка про систему обліку води та стоків, типи приладів обліку.
13. Довідка про втрати води із зазначенням обсягу втрат води в абсолютному виразі та в процентах (за останні 3 роки), нормативних величин втрат (з посиланням на чинні норми), причин понаднормативних втрат.
14. Довідка про стан розрахунків з постачальниками палива та енергії.
15. Графіки планово-попереджувальних робіт (ППР) енерговикористовуючого обладнання. Довідка про стан використання ППР.
16. Довідка про стан використання вторинних енергоресурсів.
17. Розроблені та погоджені питомі норми витрат ПЕР та їх дотримання.
18. Довідка про впровадження на підприємстві протягом останніх двох років та поточного року новітніх технологій та енергоефективність їх впровадження.
19. Організаційно-технічні заходи з економії паливно-енергетичних ресурсів та стан їх виконання. Довідка.
20. Довідка про діючу систему матеріального стимулювання за економію ПЕР.
21. Довідка про підготовку до осінньо-зимового періоду.
22. Довідка про відсоток вартості ПЕР у собівартості продукції.
23. Копії регламентів (режимних карт) насосних станцій та очисних споруд.
Примітка. Всі довідки повинні бути підписані відповідальними посадовими особами та завірені печаткою. Документи за підписом керівника повинні бути завірені гербовою печаткою організації, підписи інших посадових осіб можуть бути завірені керівником або печаткою відділу кадрів.

	Додаток В	

	Затверджую	
	Начальник ________________________
             Назва територіального  управлінняінспекції з енергозбереження___________________________
дата, П.І.Б.	
ПРОГРАМА 
перевірки __________________________________________________
                           (найменування підприємства водопровідно-каналізаційного господарства)
з питань енергозбереження
1. Види та об'єми продукції, що виробляється.
2. Об'єми спожитих ПЕР.
3. Наявність затверджених питомих норм витрат ПЕР, експертиза їх розрахунків та погодження в Національному агентстві України з питань забезпечення ефективного використання енергетичних ресурсів (НАЕР).
4. Дотримання затверджених питомих норм витрат ПЕР.
5. Стан обліку споживання ПЕР та відповідність приладів обліку чинним вимогам.
6. Технічний стан та відповідність паспортним даним технологічного та енергетичного устаткування.
7. Наявність режимних та технологічних карт та їх дотримання під час експлуатації енергетичного та технологічного устаткування.
8. Наявність та стан використання вторинних енергоресурсів.
9. Застосування на підприємстві нетрадиційних та відновлюваних видів енергії.
10. Впровадження новітніх енергозберігаючих технологій та устаткування.
11. Наявність та стан ведення "Енергетичного паспорту підприємства."
12. Наявність та стан виконання програм з енергозбереження або організаційно-технічних заходів з економії ПЕР.
13. Дотримання термінів виконання приписів, виданих представником Державної інспекції з енергозбереження за результатами раніше проведених перевірок.
14. Дотримання чинного законодавства з питань енергозбереження.
15. Виявлення фактів нераціонального та марнотратного використання ПЕР у структурних підрозділах підприємства під час перевірки.
16. Складання актів, приписів та інших документів, визначених результатами перевірки підприємства.
Державний інспектор	______________
підпис	______________
П.І.Б.	

	Додаток Г	
РОЗРАХУНКОВИЙ ЧАС ЛІКВІДАЦІЇ АВАРІЇ 
(згідно СНиП 2.04.02-84, п. 8.4)
Розрахунковий час ліквідації аварії на трубопроводах систем водопостачання I категорії слід приймати згідно таблиці. Для систем водопостачання II і III категорії вказаний в таблиці час слід збільшувати відповідно в 1,25 і в 1,5 рази.
Таблиця
Діаметр труб, мм	Розрахунковий час ліквідації аварії на трубопроводах, год., при глибині закладання труб, м	
	До 2	Понад 2	
До 400	8	12	
Від 400 до 1000	12	18	
Понад 1000	18	24	

__________
Примітки:	
1. В залежності від матеріалу і діаметру труб, особливостей траси водогонів, умов прокладки труб, наявності доріг, транспортних засобів і засобів ліквідації аварії вказаний час може бути змінений, але повинен прийматися не менше 6 год.	
	2. Допускається збільшувати час ліквідації аварії за умови, що тривалість перерв подачі води і зниження її подачі не буде перевищувати меж, вказаних у п. 4.4 СНиП 2.04.02-84 (24 години для систем водопостачання III категорії).	
	3. При необхідності дезінфекції трубопроводів після ліквідації аварії вказаний у таблиці час слід збільшувати на 12 год.	

	Додаток Д	
РОЗРАХУНОК ВТРАТ НАПОРУ В ТРУБАХ
Гідравлічний уклін (1000i, м/км) визначається за формулою
1000i=Kqn/dp,	

де			
q	-	витрата води, м3/с;	
d	-	внутрішній діаметр, вибрати з таблиці Д1 в залежності від умовного проходу (dу) і матеріалу труби, м.	
Значення коефіцієнта К і показників ступеня n і р слід приймати по таблиці Д2.
Розрахункові діаметри труб, мм
Таблиця Д1
Умовний прохід, dу, мм	Матеріал труб	
	Сталь
ГОСТ 10704-76,
ГОСТ 8696-74	Чавун
ГОСТ 9583-75,
ГОСТ 21053-75	Асбестоцемент
ГОСТ 539-80	Залізобетон
ГОСТ 12586-74,
ГОСТ 16953-78	
200	0,209	0,203	0,189	-	
250	0,26	0,253	0,235	-	
300	0,311	0,304	0,279	-	
350	0,363	0,352	0,322	-	
400	0,412	0,401	0,368	-	
450	0,466	0,451	-	-	
500	0,516	0,501	0,456	0,5	
600	0,616	0,6	-	0,6	
700	0,706	0,699	-	0,7	
800	0,8	0,8	-	0,8	
900	0,904	0,9	-	0,9	
1000	1,0	1,0	-	1,0	
1200	1,2	-	-	1,2	
1400	1,4	-	-	1,4	
Коефіцієнти у формулі для гідравлічного ухилу
Таблиця Д2
Матеріал труб	Значення коефіцієнтів	
	К	р	n	
Сталь і чавун (без внутрішнього покриття)	1,735	5,3	2,0	
Асбестоцемент	1,18	4,89	1,85	
Залізобетон віброгідропресований	1,688	4,89	1,85	
Залізобетон центрифугований	1,486	4,89	1,85	

	Додаток Е	
АКТ 
(запропонований проект) перевірки роботи насосної станції
на об'єкті ___________________________________________________
найменування об'єкта
_________________________________________________________________
повне найменування підприємства водопровідно-каналізаційного господарства
1. Встановлене устаткування
№	Тип і марка насоса і електродвигуна по паспорту насосної станції	Потужність по паспорту насосної станції, кВт	Тип і марка насоса і електродвигуна фактична	Потужність встановленого агрегату, кВт	Примітки	

 	 	 	 	 	 	
 	 	 	 	 	 	
 	Разом		 	 	 	
2. Працююче устаткування
№	Тип і марка насоса і електродвигуна по режимній карті	Потужність паспортна, кВт	Споживана потужність фактична, кВт	Примітки	

 	Разом	 	 	 	
3. Параметри працюючих насосів
№	Тип і марка насоса і електродвигуна по режимній карті	Тиск, м	Позначка рівня води в резервуарі (в всмоктуючому відділенні), м	Втрата напору на всмоктувальній лінії, м	Напір насоса, м	Споживана потужність фактична, кВт	Потужність по паспорту, кВт	Примітки	
		Напірний патрубок, АН	Всмоктувальний патрубок, В							

 	Разом	 	 	 	 	 	 	 	 	
4. Розрахунок перевитрати електроенергії
_____________________________________________________________________________
_____________________________________________________________________________
_____________________________________________________________________________
5. Методи регулювання насосів і управління насосною станцією
_____________________________________________________________________________
_____________________________________________________________________________
_____________________________________________________________________________
6. Зауваження по роботі насосної станції
_____________________________________________________________________________
_____________________________________________________________________________
_____________________________________________________________________________
_____________________________________________________________________________
Представники інспекції
_____________________________
прізвище та ініціали, посада
_____________________________
_______________/_____________/	Відповідальний представник підприємства
______________________________________
прізвище та ініціали, посада
_____________________________
_______________/______________/
М.П.	

	Додаток Є	
ПРИКЛАДИ РОЗРАХУНКІВ 
втрат ПЕР на об'єктах підприємств ВКГ
Приклад 1 
Розрахунок втрат енергоресурсів на водопровідній насосній станції
1. Вихідні дані.
1.1. Вибірка з регламенту насосної станції наведена.
	Затверджую:
__________________	

Години	Число працюючих насосів	Напір на виході з насосної станції, м	
0 - 6	1	23 - 27	
6 - 10	2	20 - 25	
10 - 13	1	23 - 27	
13 - 15	2	20 - 25	
15 - 19	1	23 - 27	
19 - 24	2	20 - 25	
1.2. Технічні дані (характеристики) насосів, встановлених на насосній станції, наведені на малюнку.
	
На насосній станції встановлені насоси з діаметром колеса 290 мм та електродвигунами номінальною потужністю 28 кВт. Лінії з маркерами на графіку відповідають насосу з діаметром робочого колеса 290 мм, а без маркерів - з діаметром 315 мм.
2. Основні дані для розрахунку втрат електроенергії, а також результати розрахунків зведені в акті перевірки насосної станції, складеному за формою, наведеною в додатку Е Методики.
Акт - (запропонований проект) 
перевірки роботи насосної станції на об'єкті - водопровідна насосна станція № 3
Управління водопровідно-каналізаційного господарства м. ________
Дата, години перевірки -
1. Встановлене устаткування
№	Тип і марка насоса і електродвигуна по паспорту насосної станції	Потужність по паспорту насосної станції, кВт	Тип і марка насоса і електродвигуна фактична	Потужність встановленого агрегату, кВт	Примітки	
1.	Насос 8К-12, електродвигун А72-4	28	Насос 8К-12, електродвигун А72-4	28	Згідно пояснень обслуговуючого персоналу електродвигун 3-го насоса вийшов з ладу та був замінений. Відповідні зміни до паспорту насосної станції не внесені.	
2.	Насос 8К-12, електродвигун А72-4	28	Насос 8К-12, електродвигун А72-4	28		
3.	Насос 8К-12, електродвигун А72-4	28	Насос 8К-12, електродвигун А81-4	40		
 	Разом	84	 	96	 	
2. Працююче устаткування
№№ агрегатів	Тип і марка насоса і електродвигуна по режимній карті	Потужність електродвигунів паспортна по режимній карті, кВт	Потужність електродвигунів фактична, кВт	Примітки	
1.	Насос 8К-12, електродвигун А72-4	28	28	По регламенту повинні працювати 2 насоса з потужністю двигуна по 28 кВт.	
2.	Насос 8К-12, електродвигун А72-4	28	28		
 	Разом 	56	56	 	
3. Параметри працюючих насосів
№ агрегату	Тип і марка насоса і електродвигуна по режимній карті	Тиск, м	Позначка рівня води в резервуарі (у всмоктувальному відділенні), м	Втрата напору на всмоктувальній лінії, м	Напір насоса, м	Споживана потужність фактична, кВт	Потужність по паспорту насоса, кВт	Примітки	
		Напірний патрубок, Нн	Всмоктувальний патрубок, Нв	На виході з насосної станції							
1.	Насос 8К-12, електродвигун А72-4	30,0	6,0	29,0	-	-	25,0	19,0	19,0	 	
2.	Насос 8К-12, електродвигун А72-4	30,0	6,0	29,0	-	-	25,0	19,0	19,0	 	
 	Разом	 	38,0	38,0	 	

__________
Примітки:	
- Напір насосів визначений за формулами (7.1) і (7.2) Методики. Відмітки осей манометрів на всмоктувальній і напірній лінії однакові (ZН = ZВ, формула 7.2), а різниця швидкісних напорів у формулі (7.1) прийнята рівною 1,0 м.	
	- Виміри споживаної потужності зроблені за допомогою ватметра.	
	- Потужність насоса встановлена за методикою, описаною в розд. 7.2.6 Методики. Для визначення потужності на валу насоса по паспорту з точки, що відповідає напору 25 м проведена горизонтальна лінія до нижньої кривої Н-q (пунктир), потім вертикальна лінія до кривої №-q, а потім знову горизонтальна лінія до правої шкали, за котрою і визначена потужність - 19 кВт.	
	- Робочі точки насосів знаходяться в області оптимальних значень ККД.	
4. Розрахунок перевитрати електроенергії.
Тривалість роботи кожного з трьох насосів за добу, в тому числі насоса № 3 - Тдоба=24/3=8 год.
Перевірка виконана 31.08.2002, таким чином, період від затвердження регламенту до моменту перевірки становить 123 дні, а загальна розрахункова тривалість роботи насоса № 3 становить - Т=8х123=984 год.
Перевитрата електроенергії згідно формулі (8.1) Методики складає:
DЕ1=(Nфн-Nn)Т=(96-84)984=11808 кВт*год.	
5. Методи регулювання насосів і управління насосною станцією.
Регулювання насосів здійснюється шляхом регулювання кількості працюючих агрегатів і дроселювання засувкою у напірному патрубку насосів.
Оперативна інформація про тиск у мережі, куди подає воду станція, відсутня.
6. Зауваження по роботі насосної станції:
1) Необхідно замінити електродвигун насоса № 3 (замість двигуна потужністю 40 кВт встановити 28 кВт).
2) Необхідно виконати техніко-економічні обґрунтування застосування частотного регулювання насосів, а також управління по тиску в диктуючих точках водопровідної мережі.
Державний інспектор	
З актом ознайомлені:	
Головний енергетик	
Інші посадові особи	
_____________________________________________________________________________	
Приклад 2 
Розрахунок втрат енергоресурсів на водопровідній насосній станції
1. Вихідні данні.
1.1. Витяг з регламенту насосної станції наведено нижче.
	Затверджую:
__________________	

Години	Номери працюючих насосів	Напір при виході з насосної станції, м	
0 - 6	1 (або 2)	23 - 27	
6 - 10	1 та 2	20 - 25	
10 - 13	1 (або 2) та 3 (або 4)	27 - 32	
13 - 15	1 (або 2) та 3 (або 4)	25 - 30	
15 - 19	1 (або 2)	23 - 27	
19 - 24	1 та 2	20 - 25	
1.2. Технічні дані (характеристики) насосів, встановлених насосній станції, наведені на малюнку.
	
Примітка: лінії з маркерами на графіку відповідають насосу с діаметром робочого колеса 290 мм, з електродвигуном номінальною потужністю 28 кВт.
2. Основні дані для розрахунку втрат електроенергії, а також результати розрахунків зведені в акті перевірки насосної станції, складеному за формою, наведеною в Додатку Е Методики.
Акт 
перевірки роботи насосної станції на об'єкті - водопровідна насосна станція № 3
Управління водопровідно-каналізаційного господарства м. _____________
Дата, час перевірки -
1. Встановлене устаткування
№	Тип і марка насоса і електродвигуна по паспорту насосної станції	Потужність по паспорту насосної станції, кВт	Тип і марка насоса і електродвигуна фактична	Потужність встановленого агрегату, кВт	Примітки	
1.	Насос 8К-12, електродвигун А72-4	28	Насос 8К-12, електродвигун А72-4	28	 	
2.	Насос 8К-12, електродвигун А72-4	28	Насос 8К-12, електродвигун А72-4	28		
3.	Насос 8К-12, електродвигун А81-4	40	Насос 8К-12, електродвигун А81-4	40		
4.	Насос 8К-12, електродвигун А81-4	40	Насос 8К-12, електродвигун А81-4	40	 	
 	Разом	136	 	136	 	
2. Працююче устаткування
№№ агрегатів	Тип і марка насоса і електродвигуна по режимній карті	Потужність електродвигунів паспортна по режимній карті, кВт	Потужність електродвигунів фактична, кВт	Примітки	
2.	Насос 8К-12, електродвигун А81-4	40	40	По регламенту повинні працювати 2 насоси з потужністю двигуна 40 і 28 кВт. Потужність сумарна по регламенту - 40 + 28 = 68 кВт	
3.	Насос 8К-12, електродвигун А81-4	40	40		
 	Разом	80	80	 	
3. Параметри працюючих насосів
№ агрегату	Тип і марка насоса і електродвигуна по режимній карті	Тиск, м	Позначка рівня води в резервуарі (у всмоктувальному відділенні), м	Втрата напору на всмоктувальній лінії, м	Напір насоса, м	Споживана потужність фактична, кВт	Потужність по паспорту насоса, кВт	Примітки	
		Напірний патрубок, Нн	Всмоктувальний патрубок, Нв	На виході з насосної станції							
2.	Насос 8К-12, електродвигун А81-4	31,0	6,0	29,0	-	-	26,0	29,0	29,0	 	
3.	Насос 8К-12, електродвигун А81-4	31,0	6,0	29,0	-	-	26,0	29,0	29,0	 	
 	Разом	 	 	 	 	 	 	58,0	58,0	 	

__________
Примітки:	
- Напір насосів визначений за формулами (7.1) і (7.2) Методики. Відмітки осей манометрів на всмоктувальній і напірній лінії однакові (ZН = ZВ, формула 7.2), а різниця швидкісних напорів у формулі (7.1) прийнята рівною 1,0 м.	
	- Виміри споживаної потужності зроблені за допомогою ватметра.	
	- Потужність насоса встановлена за методикою, описаною в розд. 7.2.6 Методики. Для визначення потужності на валу насоса по паспорту з точки, що відповідає напору 26 м, проведена горизонтальна лінія до нижньої кривої Н-q (пунктир), потім вертикальна лінія до кривої №-q, а потім знову горизонтальна лінія до правої шкали, за котрою і визначена потужність - 29 кВт.	
	- Робочі точки насосів знаходяться в області оптимальних значень ККД.	
4. Розрахунок перевитрати електроенергії.
Згідно регламенту насоси 1 (або 2) та 3 (або 4) працюють з 10 до 13 годин, тривалість їх роботи на добу складає - Тдоби=5 год. Перевірка здійснена 31.08.2002, таким чином, період від затвердження регламенту до моменту перевірки становить 123 дні, а загальна розрахункова тривалість роботи насосів 1 (або 2) та 3 (або 4) становить - Т = 5 х 123 = 615 год.
Перевитрата електроенергії згідно з формулою (8.2) Методики дорівнює:
DЕ2=(Nф-Nn)Т=(80-68)615=7380 кВт*год.	
де 80 и 68 - сумарна потужність електродвигунів фактична і по регламенту.
5. Методи регулювання насосів і управління насосною станцією.
Регулювання насосів здійснюється шляхом регулювання кількості працюючих агрегатів і дроселювання засувкою у напірному патрубку насосів.
Оперативна інформація про тиск у мережі, куди подає воду станція, відсутня.
6. Зауваження по роботі насосної станції:
- прийняти заходи для безумовного здійснення регламенту в частині використання насосів необхідних марок або скоригувати регламент з відповідним обгрунтуванням таких коректив.
- необхідно провести техніко-економічне обгрунтування використання частотного регулювання насосів, а також управління по тиску в диктуючих точках водопровідної мережі.
Державний інспектор	
З актом ознайомлені:	
Головний енергетик	
Інші посадові особи	
_____________________________________________________________________________	
Приклад 3 
Розрахунок втрат енергоресурсів у водопровідній насосній станції
1. Вихідні дані.
1.1. Витяг з регламенту насосної станції наведено нижче.
	Затверджено:
__________________	

Час, год.	Номери працюючих насосів	Напір при виході з насосної станції, м	
0 - 6	1 + 2	23 - 27	
6 - 11	1 + 2	20 - 24	
11 - 13	1 (чи 2) + 3 (чи 4)	27 - 32	
13 - 15	1 (чи 2) + 3 (чи 4)	25 - 30	
15 - 19	1 + 2	23 - 27	
19 - 24	1 + 2	20 - 25	
1.2. Технічні дані (характеристики) насосів, встановлених на насосній станції, наведені на малюнку.
1.3. На всмоктувальних насосах манометри відсутні.
Довжина всмоктувальної лінії від резервуара до насоса L = 300 м.
Необхідні відмітки (див. рис. 7.1 Методики):
- осі манометра у напірному патрубку Zн = 25,0 м;
- рівня води у резервуарі Zр = 29,5 м.
1.4. Діаметри всмоктувальних труб (кожний насос має окрему всмоктувальну лінію) - D = 300 мм, труби сталеві.
1.5. Питома витрата електроенергії від місця забору води з джерела до виходу з насосної станції дорівнює 1,2 кВт·год/м3.
2. Основні дані для розрахунку втрат електроенергії, а також результати розрахунків зведені в акті перевірки насосної станції, складеному за формою, наведеною в додатку Е Методики.
	
Акт 
перевірки роботи насосної станції на об'єкті - водопровідна насосна станція № 3
Управління водопровідно-каналізаційного господарства м. ______________
Дата, час перевірки -
1. Встановлене устаткування
№	Тип і марка насоса і електродвигуна по паспорту насосної станції	Потужність по паспорту насосної станції, кВт	Тип і марка насоса і електродвигуна фактична	Потужність встановленого агрегату, кВт	Примітки	
1.	Насос 8К-12, електродвигун А72-4	28	Насос 8К-12, електродвигун А72-4	28	 	
2.	Насос 8К-12, електродвигун А72-4	28	Насос 8К-12, електродвигун А72-4	28		
3.	Насос 8К-12, електродвигун А81-4	40	Насос 8К-12, електродвигун А81-4	40		
4.	Насос 8К-12, електродвигун А81-4	40	Насос 8К-12, електродвигун А81-4	40	 	
 	Разом	136	 	136	 	
2. Працююче устаткування
№№ агрегатів	Тип і марка насоса і електродвигуна по режимній карті	Потужність електродвигунів паспортна по режимній карті, кВт	Потужність електродвигунів фактична, кВт	Примітки	
1.	Насос 8К-12, електродвигун А72-4	28	28	По регламенту повинні працювати 2 насоса з потужністю двигуна по 28 кВт.	
2.	Насос 8К-12, електродвигун А72-4	28	28		
 	Разом	56	56	 	
3. Параметри працюючих насосів
№ агрегату	Тип і марка насоса і електродвигуна по режимній карті	Тиск, м	Позначка рівня води в резервуарі (у всмоктувальному відділенні), м	Втрата напору на всмоктувальній лінії, м	Напір насоса, м	Споживана потужність фактична, кВт	Потужність по паспорту насоса, кВт	Примітки	
		Напірний патрубок, Нн	Всмоктувальний патрубок, Нв	На виході з насосної станції							
1.	Насос 8К-12, електродвигун А72-4	30,0	-	29,0	29,5	1,5	25,0	25,0	19,0	 	
2.	Насос 8К-12, електродвигун А72-4	30,0	-	29,0	29,5	1,5	25,0	25,0	19,0		
 	Разом	 	 	 	 	 	 	50,0	38,0	 	
Примітки:
1. В період перевірки продуктивність, визначена за показаннями витратомірів на напірних лініях при виході з насосної станції, становить 480 м3/год. =480/3,6=133,4 л/с. Отже, продуктивність одного насоса - 133,4/2=66,7 л/с.
2. Оскільки манометр (вакуумметр) на всмоктувальній лінії відсутній, для розрахунку манометричного напору насосів необхідно скористатися формулою (7.4). Для цього попередньо потрібно розрахувати втрату напору у всмоктувальній лінії - формула (7.5) Методики. При витраті у всмоктувальній лінії q = 66,7 л/с = 0,0667 м3/с, діаметрі стальної лінії dу = 300 мм (див. п. 1.4 вихідних даних до прикладу), гідравлічний уклін згідно додатка Д до Методики дорівнює:
1000i=Kqn/dp=1,735q2/d5,3=1,735*66.72/0,3115,3=3,77 м/км,	

де			
q	-	витрата води, м3/с;	
d	-	внутрішній діаметр, прийнятий по таблиці Д1 додатка Д Методики в залежності від умовного проходу (dу) і матеріалу труби (d = 0,311 м).	
Втрата напору дорівнює (формула (7.5) Методики) -
h=1.3(1000i)L=1,3*3,77*0,3=1,47 м,	
де L = 0,3 км - довжина всмоктувальної лінії.
Манометричний напір насоса дорівнює:
Нман=НН+ZН-ZН-ZР-hвс=30,0+25,0-29,5-1,47=24,0 м,	
а повний напір за формулою (7.1) Методики дорівнює:
	
(тут різниця швидкісних напорів прийнята 1,0 м).
3. Заміри фактичної потужності на валу насосів зроблені з допомогою ватметра.
4. Потужність по паспорту насоса встановлена по методиці, описаній в розд. 7.2.6 Методики, а також у прикладі 1. Ця потужність складає 19,0 кВт (див. пунктирну лінію на малюнку до цього прикладу).
5. Робочі точки насосів знаходяться в області оптимальних значень ККД.
4. Розрахунок перевитрати електроенергії.
В результаті перевірки встановлено:
1. Фактична потужність на валу працюючих насосів перевищує потужність по паспортній характеристиці насосів (Nф = 50,0 кВт, SNп = 38,0 кВт).
Оскільки NФ>1,15SNпi, здійснюється розрахунок перевитрати електроенергії за формулою (8.3) Методики -
DЕ3 = [NФ - 1,15SNпi]Т.	
Згідно регламенту обидва насоси працюють на протязі доби Тдоба=22 години (це тривалість визначена за регламентом з урахуванням того, що в період з 11 до 15 години працює тільки один насос).
Перевірка здійснена 31.08.2002, таким чином, період від затвердження регламенту до моменту перевірки становить 123 дні, а загальна розрахункова тривалість роботи насосів складає - Т=22х123=2706 год. Перевитрата електроенергії дорівнює:
DЕ3 = [NФ - 1,15SNпi]Т=(50,0-1,15х38)х2706=17048 кВт*год.	
2. Напір при виході з насосної станції у період перевірки становив Нв=29,0 м і перевищував регламентне значення (Нр=20-24 м). Тому повинен бути проведений розрахунок перевитрати електроенергії за формулою, наведеною в п. 8.1.5:
DQ=0.0065(НВ-НР)×Q=0,0065(29-24)480=15,6 м3/ч.	
Тривалість роботи в цьому режимі по регламенту становить 5 годин на добу, а загальна тривалість порушення режиму - Т=5*123=615 год. При питомій витраті електроенергії до точки виходу з насосної станції 1,2 кВ*год./м3 перевитрата згідно формулі (8.5) Методики складає:
DЕ4=DQ×r×Т=15,6*1,2*615=11513 кВт*год.	
3. Сумарна величина перевитрати електроенергії складає:
DEсум=DE3+DE4=17048+11513=28561 кВт*год.	
5. Методи регулювання насосів і управління насосною станцією.
Регулювання насосів здійснюється шляхом регулювання кількості працюючих агрегатів і дроселюванням засувкою на напірному патрубку насосів. Оперативна інформація про тиск у мережі, в яку подає воду насосна станція, відсутня.
6. Зауваження по роботі насосної станції
6.1. Необхідно провести ремонт і налагоджування насосів NN 1 и 2, характеристики яких не відповідають паспортним. Прийняти заходи до безумовного виконання регламенту в частині підтримання необхідних напорів на виході з насосної станції або скоригувати регламент із відповідним обгрунтуванням коректив.
6.2. Обладнати насосні агрегати манометрами на всмоктувальних патрубках відповідно до Правил технічної експлуатації.
6.3. Необхідно провести техніко-економічне обгрунтування застосування частотного регулювання насосів, а також управління по тиску в диктуючих точках водопровідної мережі.
Державний інспектор з енергозбереження:	
З актом ознайомлені:	
Головний енергетик, інші посадові особи	
Приклад 4 
Розрахунок втрат електроенергії при промивці фільтрів водопровідної очисної станції
1. Вихідні дані:
Показники	Од. вим.	Регламентні значення	Фактичні значення, визначені в результаті перевірки	
1. Інтервал між промивками, Т	ч	16	16	
2. Тривалість промивки, t	ч	0,1	0,15	
3. Інтенсивність промивки, Vпр	л/(с*м2)	15	15	
4. Загальна площа фільтрів, SF	м2	600	600	
5. Тривалість роботи споруд від дня затвердження чинного регламенту до дня перевірки, Тс	діб	-	110	
6. Питома витрата електроенергії, r	кВт·год/м3	0,1	-	

__________
Примітки:	1) Інтервал між промивками визначено по журналу оператора (регламенту).	
	2) Тривалість промивки замірялась інспектором від моменту надходження промивної води у фільтр до моменту припинення подачі цієї води.	
2. Розрахунок витрати води і електроенергії:
Аналіз регламентних значень і результатів перевірки виявив невідповідності, причинами яких є недотримання персоналом станції регламенту. Перевіряємо співвідношення у відповідності до п. 7.4.3 Методики:
	
отже, слід визначити перевитрату води (м3/добу) за формулою (7.9) Методики:
	
Загальна перевитрата електроенергії обраховується за формулою (8.6) Методики:
DЕ5=DW×r×ТC=2430*0,1*110=26730 кВт×год.