Стратегія розвитку Києва
до 2025 року

(Початок)

Бачення

До 2025 року Київ стане інноваційним економічним центром у східноєвропейському регіоні з потужною конкурентною позицією. Містом, яке зберегло і розвинуло свою культурно-історичну унікальність, постійно підвищує якість життя мешканців і привабливість для ведення бізнесу. Його розвиток здійснюватиметься за рахунок відкритої економіки, постійного зміцнення системи управління і забезпечення гармонійного, збалансованого зростання.

6 головних характеристик бачення
(місто майбутнього: яке воно?)

Креативне, розвиває інновації

Зберігає унікальність у глобальному масштабі

Місто відкритої економіки

Постійно підвищує якість життя

Розумне, з сильним управлінням

Гармонійне, збалансоване

8 найбільших стратегічнмх ініціатив

1	"Першокласна інфраструктура"
Модернізація транспортної та інженерної інфраструктури

2	"Зроблено в Києві"
Стимулювання конкурентних кластерів економіки

3	"Електронний уряд"
Впровадження сучасних технологій міського управління
4	"Культурна долина"
Створення унікальної культурної атмосфери

5	"Дніпровська перлина"
Збереження та благоустрій прибережних зон Дніпра
6	"Здоровий киянин"
Просування здорового способу життя

"Центр поруч з домом"
7	Створення нових центрів ділової активності
"Міжнародна гавань штаб-квартир"
8	Залучення центральних офісів міжнародних компаній та організацій

Цільові показники

Збільшення економічного добробуту (валового регіонального продукту на душу населення) міста у 2 рази до 2025 р.1

Суттєве поліпшення комфорту життя мешканців за основними показниками
(поліпшення сукупного індексу в 1,7 раз2)

1. ВРП за паритетом купівельної спроможності та цін 2008 р., зростання відносно 2008 року. 2. Розраховано за методикою, описаною далі, створеною та адаптованою для цілей Стратегії Києва 2025 за даними за 2009 рік.

Київ у
2025 р. …

...буде інноваційним економічним центром у східноєвропейському регіоні з потужною конкурентною позицією. Містом, яке зберегло і розвинуло свою культурно-історичну унікальність, постійно підвищує якість життя мешканців і привабливість для ведення бізнесу. Його розвиток здійснюватиметься за рахунок відкритої економіки, постійного зміцнення системи управління і забезпечення гармонійного, збалансованого зростання.

Бачення Києва:	Місія міста

Креативне, розвиває інновації

Зберігає унікальність у глобальному масштабі

Постійно
підвищує якість	 життя

•  Інноваційний розвиток 2-3 кластерів, що забезпечують унікальність і конкурентоспроможність міста у глобальному масштабі, а також значний внесок в економіку міста (не менше 5% ВРП) і зайнятість (>15 тис. осіб)
•  Залучення найкращих компаній і людських ресурсів, що мають конкурентоздатні знання, навички, технології

•  Розвиток культурно-історичної спадщини міста, нових напрямків культурного життя, подій і заходів, що забезпечують його привабливість, як для мешканців, так і для туристів
•  Збереження і розвиток історичного обличчя міста, його архітектури, ландшафту, міського середовища, екосистеми, історичних цінностей

•  Забезпечення комфортних умов для життя і ведення бізнесу
•  Підтримка розвитку людського капіталу – забезпечення конкурентоздатності освіти на рівні світових стандартів, підвищення рівня здоров’я і тривалості життя населення міста
•  Екологічна стійкість – економічне зростання без збільшення навантаження на довкілля

Підтримувальні елементи

Місія міста

Місто відкритої економіки

Розумне, з сильним управлінням

Гармонійне, збалансоване

•  Створення максимально сприятливих умов для національних і міжнародних інвесторів, максимальне використання позабюджетних джерел фінансування
•  Стійка фінансова позиція міста (бюджет, рівень боргу)
•  Локомотив економічного розвитку в країні та регіоні, випереджувальне економічне зростання відносно країни

•  Підвищення довіри до влади, її прозорість і відкритість відносно громадськості, регулярна звітність щодо досягнутого прогресу
•  Технологічний розвиток – підвищення рівня автоматизації внутрішніх процесів і процесів взаємодії влади з бізнесом і населенням
•  Наявність і зрозумілість "правил гри" – забезпечення доступності інформації, потрібної від органів міської влади

•  Розвиток у суворій відповідності до плану (зокрема, до генерального плану територіального розвитку та фінансового плану - бюджету)
•  Децентралізація ділової активності – створення кількох центрів у місті та за його межами
•  Збалансоване зростання агломерації (місто-область) – координація розвитку економіки, інфраструктури, суміжних територій
•  Підтримання соціальної відповідальності через сталий економічний розвиток і адресну підтримку незахищених верств населення

Якість життя = економічне зростання + комфорт життя
Бачення та місія, стратегічні цілі розвитку до 2025 року

Цілі економічного зростання	Цілі підвищення комфорту життя

•  Збільшення економічного добробуту (вираженого валовим регіональним продуктом на душу населення) міста в ~2 рази до 2025 р.1
•  Середньорічне зростання реального ВРП до
2025 року 6.5%3
•  Наближення до рівня економічно розвинених східноєвропейських столиць

•  Кардинальне поліпшення комфорту життя мешканців (поліпшення сукупного індексу2    в
1,7 раза)
•  Досягнення рівня комфорту життя східноєвропейських столиць

Рис. 1. Стратегічні цілі розвитку до 2025 року

ВРП/жителя1 2008, індекс, Київ 2008=100
450

400

350

Прага ’25

Варшава ’25

300

Москва ’25

Будапешт ’25

250

Варшава ’09	Прага ’09

х 2.0

+6.5% в рік3 реального ВРП (2010-2025)

200

150

100

50

0

Будапешт ’09

Москва ’09

Київ
2009

С.-Петербург ’09

Київ ’25

С.-Петербург ’25

Індекс комфорту життя2,
Київ 2009 = 100

90	100

110

120

130

140

150

160

170

180

190

200

210

•   За результатами 2008 року Київ відстає в економічному розвитку від східноєвропейських столиць на 10-15 років
•   Місто повинно нарощувати економічну силу випереджувальними темпами порівняно зі порівнянними містами, що є досяжною метою, враховуючи старт з нижчої бази

x 1.7

•   Київ посідає найнижчу позицію поміж порівнянних міст за комфортом життя, визначеним за адаптованим композитним індексом
•   Критичне відставання в секторах транспорту, ЖКГ та культури, а також менш розвинуті сектори охорони здоров’я та освіти. Ситуація в

•   Досвід економічного розвитку Праги, Будапешта
і Варшави в останні десятиліття показує, що зростання реального ВРП в середньому на 5-
8% на рік досяжне і в довготерміновому періоді
•   Упродовж 2004-2009 середньорічний темп зростання реального ВРП Києва склав 5.7%, що на 3.2% вище ніж темп росту ВВП України за
той же період.

сфері безпеки та екології краща за середню у групі порівняння
•   Поліпшення комфорту транслюється у підвищення якості життя кожного киянина: швидкий і зручний громадський транспорт, надійні інженерні мережі, якісні та доступні
охорону здоров’я та освіту, чисте повітря

1. Дані з ВРП за 2008 рік, за поточним паритетом купівельної спроможності та цін. 2 . Індекс комфорту життя розраховано за методикою створеною та адаптованою для цілей розробки стратегії Києва 2025
3. Зростання реального ВРП, за період 2010-2025	

і відстежуються
Бачення та місія, стратегічні цілі розвитку до 2025 року

Основна стратегічна мета – якість життя, що визначається економічним добробутом і комфортом життя у місті

Економічний добробут
Основним інтегральним показником економічного добробуту міста є валовий регіональний продукт (ВРП) в розрахунку на душу населення. Допоміжними показниками є зайнятість населення, середня заробітна плата/наявний дохід, а також коефіцієнт Джині, що характеризує рівномірність розподілу доходів у суспільстві.

Комфорт проживання
Для цілей об’єктивної оцінки рівня комфорту життя у місті, порівняння становища Києва з порівнянними містами і відстеження прогресу покращень було створено адаптовану методику розрахунку індексу комфорту життя, який ґрунтується на 16 (попередньо) інтегральних показниках, що характеризують стан ключових секторів життєдіяльності міста.

Сектор

Поточний

стан1 	Індикатор стану

Поточне знач. '09

Майбутнє знач. '25

Транспорт
ЖКГ Охорона здоров’я

Довжина ліній гром. трансп./10 тис. осіб
Площа доріг / площа міста, %
Приватних легкових авт / площ. шляхів, од./1 кв.км.
Кількість постраждалих в аваріях, осіб/км.
Протяжність ел.розподільних мереж, км/ 1000 осіб
Протяжність водогонів, км/1000 осіб
Протяжність канал. мереж, км/1000 осіб
Площа житлового фонду на 1 жителя, кв.м./осіб

Очікувана тривалість життя при народженні, років
Первинна захворюваність, випадків на 1000 осіб

9.6
2
0.04
2.3
4.2
1.5
0.9
21.3

72.7
966.6

16.1
6
0.02
1.2
9.4
3.6
3.0
27.5

79.8
777.3

Екологія

Викиди шкідливих речовин, тн/кв.км/рік

333.0	250.0

Освіта

Співвідношення учнів/учителів
Якість освіти (Newsweek), рейтинговий показник

10.0
64.0

8.0
78.0

Безпека

Кількість злочинів/100 тис. осіб

12.8	8.5

Культура

Кількість музеїв на 100 тис. осіб
Кількість театрів на 100 тис. осіб

1.1
1.1

5.1
2.3

Індекс комфорту життя (Київ 2009 = 100)

100	173

Ключові показники ефективності	Міжнародні рейтинги

Прогрес реалізації стратегії по всіх секторах діяльності міста відстежуватиметься за ключовими показниками ефективності (КПЕ), розробленими для всіх стратегічних ініціатив. Цільові КПЕ встановлено на 2015 і 2025 роки.

Щорічне відстеження просування до цілей є головним засобом дисциплінування у виконанні стратегії і дозволяє оцінювати ефективність роботи виконавців стратегії. Всі КПЕ повинні виконуватися повною мірою.

Міжнародні рейтинги комфорту життя Mercer та Economist Intelligence Unit є важливим фактором сприйняття міста на міжнародній арені і дозволяють оцінити відставання Києва від найкращих світових стандартів комфорту життя.

Важливо те, що метою міста є не досягнення певного місця в міжнародному рейтингу, а скорочення відставання за індексом від порівнянних міст і глобальних лідерів за комфортом життя. До
2025 року Київ планує увійти до топ-40% міст за комфортом життя і скоротити відставання від лідерів до 15-30%, порівняно з нинішнім відставанням у 50-90%.

1. Порівняно з групою порівнянних міст: показники Києва рівні або вищі за середні в групі зелений, до 10% відставання – жовтий, >10% відставання - червоний

Зусилля необхідно скерувати на ініціативи з максимальним ефектом
"Великі ставки" – головні стратегічні ініціативи

У чому особливість цих ініціатив?
•	Ці ініціативи мають найбільший ефект на досягнення цілей довготермінового розвитку міста
•	Мають тривалий термін реалізації і потребують багатомільйонних інвестицій
•	Не входять до компетенції лише одного сектора і є "крос-секторальними"
•	Не завжди мають чіткий індикатор оцінки прогресу і, як правило, характеризуються програмою дій.

Навіщо потрібно виокремлювати найбільші ініціативи?
•	До цих ініціатив необхідне залучення багатьох сторін, відповідно закріплення
відповідальності на високому рівні для координації зусиль
•	Робота в рамках проектного управління з чіткими завданнями, термінами, плануванням результатів на виході, подальшою передачею у функціональне управління

"Першокласна інфраструктура"

Модернізація транспортної та інженерної інфраструктури

"Зроблено в Києві"
Стимулювання конкурентних кластерів економіки

"Електронний уряд"

Впровадження сучасних технологій міського управління

"Культурна долина"

Створення унікальної культурної атмосфери

"Дніпровська перлина"

Збереження і благоустрій прибережних зон Дніпра

"Здоровий киянин"

Просування здорового способу життя

"Центр поруч з домом"

Створення нових центрів ділової активності

8	"Міжнародна гавань штаб-квартир"
Залучення центральних офісів міжнародних компаній та організацій

"Першокласна інфраструктура"
Ініціатива 1: Модернізація транспортної та інженерної інфраструктури

Зв’язок з цілями міста	Основні напрямки реалізації ініціативи
Будівництво нової і ремонт наявної інфраструктури

Інновації	Унікальність

Якість життя

неможливі силами міста.
Таблиця 1
Обсяг необхідних вкладень в інфраструктуру
Необхід. обсяг

Економіка

Вид інфраструктури

вкладень, млн. €1

Управління

Гармонійність

Водоканалізаційне господарство	810
Теплове господарство	1,500
Електричне господарство	220
Житловий фонд	150
Ліфтове господарство	74

Чому це важливо?
Інфраструктура – важливий чинник економічного

Транспортна інфраструктура (ключові проекти) Транспортна інфраструктура
(решта бажаних проектів)3

1,152

2,1013

розвитку міста.
Дві основні проблеми транспортної та інженерної інфраструктури: недостатня забезпеченість і значна зношеність.
Недостатність інфраструктури спричиняє перевантаження і прискорює її зношення. Зношена інфраструктура призводить до збільшення
вартості послуг (часті ремонти, втрати в мережах), зниження їх якості (у транспорті – затримки у русі і безпека, в інженерній інфраструктурі – втрата фізичних властивостей продукту), зростання капітальних витрат на модернізацію (відновлення після аварій).
Рис. 2
Зношеність інженерної і транспортної інфраструктури

Загалом	3,906
Модернізація водоканалізаційного господарства
Залучення позикових та інвестиційних ресурсів у водозабірні, розподільчі, водовідвідні та очисні потужності з системою стимулювального тарифного регулювання і чіткою вимогою до якості продукту і послуги.

Модернізація теплоенергетичного господарства Передача в ДПП2   (приклад: концесія) генеруючих і розподільчих потужностей з системою стимулюючого тарифного регулювання і чіткими вимогами до якості продукту та послуги, стану інфраструктури.

Модернізація житлового і ліфтового господарства
Залучення приватних інвесторів – власників – за

100%

50%

Трансформаторні підстанції

Кабельні ЛЕП

Тепломережі

Теплопункти

0%

41%

25%

52%

70%

20%

Водопровідні мережі

Водозабірні станції

75%

30%

Каналізаційні мережі

Міський колектор

Житлові будинки

Ліфти в житлових будинках

99%

16%

36%

85%

47%

74%

допомогою механізму спільного володіння приміщеннями спільного користування за регулятивного і технічного сприяння з боку держави та міста: гармонізація конфліктних моментів у законодавстві, інформаційна кампанія, ресурсні центри.

Дороги

Зупинки

Дорожні знаки

Модернізація транспортної інфраструктури Будівництво і подальше управління крупними об‘єктами (лініі і станції метро, дороги, тунелі) через механізм ДПП2, залучення винятково приватного інвестора для інших крупних проектів (будівництво паркінгів).

Ключові кроки

Крок	2012	2015	2018	2021	2025	
1.   Модернізація теплоенергетичного господарства
2.   Модернізація водоканалізаційного господарства
3.  Модернізація житлового фонду
4.  Модернізація транспортної інфраструктури																							

																							
1. Оцінні дані необхідних обсягів вкладень – на основі ТЕО та подібних проектів
2. ДПП – державно-приватне партнерство 3. Не включаються до загальної суми

Головні інфраструктурні проекти міста

Назва проекту

Ресурси, ЄВРО, млн1

Реконструкція теплових мереж
Ремонт теплових мереж, внутрішньо будинкової інженерної інфраструктури.

Мета: Зменшення економічних витрат на виробництво і передачу

Модернізація водоканалізаційного господарства Ремонт водозабірних потужностей, постачальних і відвідних мереж, очисних споруд.
Мета: Приведення якості питної води до відповідності до норм СанПіН, екологічна утилізація каналізаційних стоків, зменшення економічних витрат на виробництво і передачу

Реконструкція електричних мереж
Ремонт електричних розподільчих мереж і трансформаторного обладнання

Мета: Зменшення економічних витрат на передачу

Модернізація житлового фонду і заміна ліфтів
Ремонт нежитлових приміщень і заміна зношених ліфтів

Мета: Поліпшення якості життя, підвищення безпеки мешканців, енергоефективність

Продовження наявної і будівництво нової гілки метрополітену Продовження Куренівсько-Червоноармійської лінії до Одеської площі и НКЕУ2 . Будівництво Подільсько-Вигурівської лінії метрополітену
Мета: Підвищення охоплення і надійності метрополітену

Замикання міської окружної дороги

Замикання ділянки міської окружної дороги на ділянці вул.Рокосовського до вул. Богатирської, будівництво дороги від моста ім. Є.О. Патона до Московського мостового переходу з транспортною розв’язкою на перетині з Подільським мостовим переходом.
Мета: Підвищення середньо-технічної швидкості руху містом.

Будівництво паркінгів

Будівництво автомобільних паркінгів у центрі міста і біля кінцевих станцій метрополітену (перехоплювальні паркінги). Мета: Підвищення середньо-технічної швидкості руху містом.

СанПіН – Санітарні правила і норми
1. Оцінково 2. НКЕУ – Національний комплекс «Експоцентр України" (ВДНГ)

1,500

810

220

224

944

173

34

Ініціатива 2: Стимулювання конкурентних кластерів

Зв’язок з цілями міста

Інновації	Унікальність	Якість життя

Економіка Управління Гармонійність
Чому це важливо?
Жодне місто не може похвалитися тим, що є лідером у багатьох галузях економіки. Лідером можна бути лише в окремих галузях, у яких місто є конкурентоспроможним.

Передовий досвід економічного розвитку міст – створення кластерів – центрів компетенції в галузях, яким надається пріоритет. Ці галузі дадуть суттєвий ефект – внесок до ВРП, зайнятість, інноваційність міста в міжнародному масштабі, забезпечать міжнародний бренд міста
«зроблено в Києві".

Приклади кластерів: у Цюріху - банки, у Дубліні – ІТ- інженерія, у Чикаго – трейдинг сільськогосподарською продукцією. Місто має реальні важелі утворення таких кластерів шляхом їх визначення і створення умов для залучення інвестицій.

Основні напрямки реалізації ініціативи

Неможливо визначити кластер самостійно шляхом аналізу. Можна визначити потенційні напрямки, що мають найбільший потенціал для розвитку міста (першою чергою, на основі внеску у зайнятість і ВРП).

Останнє слово за інвестором, який несе ризик і знає, де дійсно місто має перевагу і, отже, є привабливим для інвестування. В якості першого кроку, на основі аналізу 1) сильних сторін міста, 2) тренда глобальних галузей, що швидко
зростають, 3) бізнес-логіки можливих пріоритетів, були визначені 8 потенційних претендентів на кластери. Наступним кроком має стати проведення поглибленого аналізу і переговорів для визначення переліку з 2-3 кластерів, розвиток яких місто підтримає, створивши умови, а інвестори забезпечать розвиток.

Табл. 2 Потенційні конкурентні кластери Києва для подальшого опрацювання

Ефект на

Можливі варіанти кластерів

зайнятість	Ефект на ВРП

1

Створення вільної зони медичної галузі
•	Центр охорони здоров’я та медичних послуг
•	Фармацевтичний кластер (включно з біотехнологією)
2  Центр точного машинобудування
•	Радіолокація, засоби зв’язку, високоточна зброя
3  Центр підготовки спеціалістів цивільної авіації
4  Науково-дослідний центр (фокус на сільське господарство)
•	Освіта і науково-дослідницька робота

5

Центр комерційного трейдинга СНД і ЦСЄ (сировинні сільськогосподарські товари )
6  Регіональний і міжнародний IT аутсорсинг
7  Центр авіаційної логістики України, СНД, ЦСЄ

8  Регіональний і міжнародний центр культури і туризму/розвиток спорту після Євро 2012

~40 тис.
~30 тис.

>50 тис.

5-10 тис.

5-10 тис.
~20 тис.
>50 тис.
40-50 тис.
40-50 тис.

5-10%
~10%

~15%
~1%

~1%
~3%
10-15%
~5%
4-6%

Ключові кроки

Крок

2011	2012	2013

1. Обрати 3-5 пріоритетні кластери на основі детального аналізу конкурентних переваг
2. Звузити перелік до 2-3 після переговорів з потенційними інвесторами
3. Створити форми розвитку кластера (наприклад, технопарк, вільна зона, режим інвестування)
4. Підписати інвестиційні угоди

"Електронний уряд"
Ініціатива 3: Впровадження сучасних технологій міського управління

Зв’язок з цілями міста

Інновації	Унікальність	Якість життя

Економіка Управління Гармонійність
Чому це важливо?
«Електронний уряд" (ЕУ) базується на трьох основних елементах:
•	Автоматизація взаємодії з населенням і бізнесом через інтернет-портал
•	Впровадження електронних систем управління
•	Впровадження електронного документообігу.

ЕУ є логічним продовженням впровадження принципу "одного вікна", але дозволяє мінімізувати необхідність особистої присутності громадянина, а також об’єднати в одному місці набагато більше послуг.
Взаємодія з населенням в рамках ЕУ - це:
•	Надання офіційної інформації, документів, шаблонів тощо
•	Можливість двосторонньої комунікації
•	Можливість здійснення юридичних і фінансових транзакцій
•	Можливість проведення електронного голосування населення
Створення ЕУ вимагає розвитку доступу населення до Інтернету і навчання користувачів роботі на комп’ютері.
Створення ЕУ дасть низку переваг:
•	Підвищення прозорості роботи влади
•	Спрощення і прискорення процедур взаємодії з населенням і бізнесом
•	Краща керованість системи міської влади
•	Скорочення видатків на утримання адміністративного апарату

Основні напрямки реалізації ініціативи

Створення єдиного міського порталу Ключовий компонент впровадження ЕУ - створення єдиного міського порталу, на якому можна буде дізнатися всю необхідну інформацію, поставити запитання будь-якому чиновнику, подати заяву на оформлення документів, зміну адреси, оплатити штрафи і багато іншого.

Мінімізація необхідності особистої присутності громадянина для здійснення низки транзакцій вимагає впровадження системи електронного підпису і «електронного посвідчення особи».

Впровадження електронного документообігу

Для прискорення обробки запитів і заяв громадян і бізнесу необхідна автоматизація документообігу всередині і між органами влади. Це дозволить відійти від практики послідовного розгляду і схвалення документів і контролювати
проходження документа на кожному етапі.

Впровадження електронних систем управління

Створення єдиних електронних баз даних і реєстрів інвестиційних проектів, призначеної для здачі в оренду муніципальної нерухомості, координація роботи екстрених служб – це лише мала частина можливих сфер підвищення ефективності управління містом.

Рис. 3
Розвиток системи взаємодії з громадянами

Ключові кроки

Крок	2012	2015	2018	2021	2025	
1.   Впровадження електронного документообігу

2.   Створення єдиного міського портала

3.   Впровадження електронних систем управління													

													

													

Ініціатива 4: Створення унікальної культурної атмосфери

Зв’язок з цілями міста

Інновації	Унікальність	Якість життя

Економіка Управління Гармонійність

Чому це важливо?
В середині ХХ сторіччя Київ мав статус культурної столиці, який нині втрачено. Кількість відвідувачів музеїв і особливо театрів неухильно падає (див. Рис. 17). В той же час, опитування громадської думки показують явне прагнення киян повернути цей статус.
Розвиток культури – один з найважливіших елементів підвищення комфорту життя мешканців міста. Значущі культурні події приваблюють як киян, так і туристів, а це – внесок в економіку міста.
Аналогічно "Силіконовій долині" – світовому центру розвитку інформаційних технологій – у Києві буде створена "Культурна долина" – центр розвитку творчості та мистецтва світового рівня, де місцеві та іноземні таланти зможуть повною мірою реалізувати свій творчий  потенціал.

Рис. 4

Тыс чел./год

Відві.дуваність  музеїв і театрів Києва
1000
Музеїї
Театри

Необхідні також розвиток сучасного мистецтва,
проведення різноманітних культурних заходів і подій:
• Національні фестивалі і свята
• Театралізовані фестивалі і шоу
• Фестивалі кіно і театрального мистецтва
• Музичні фестивалі різноманітних напрямків
• Виставки квітів, кулінарні фестивалі
• Покази моди, аукціони

Створення інфраструктури
Для розвитку інфраструктури необхідно залучення інвестицій через схеми державно-приватного партнерства до:
• Ремонту наявних об’єктів, їх оновлення для відповідності вимогам нового часу (наприклад, реконструкція Кіностудії ім. Довженка і створення на її основі кластеру розвитку кіномистецтва)
• Створення великого багатофункціонального концертно-театрального комплексу на більш, ніж 1000 місць

Оновлення культурної пропозиції:
Для розвитку і створення нового, якісного культурного продукту необхідно:
• Створення "зони вільного мистецтва" для розвитку творчих талантів і залучення кращих колективів з України і з-поза кордону, а також провідних спеціалістів
• Формування репертуару з урахуванням цільових аудиторій, наприклад, за рахунок створення консультативної ради з культури, що об’єднає провідних експертів і діячів культури, представників влади

Просування культурної пропозиції

0
2003  2004 2005  2006 2007  2008 2009  2010

Основні напрямки реалізації ініціативи
Організація великих культурних подій
Київ має велику культурно-історичну спадщину, однак її самої не достатньо.

Ключові кроки

Для популяризацїї створеного культурного продукту необхідно:
• Створення єдиного культурного інформаційного порталу (інформація про події, об’єкти, потреби розвитку)
• Активне використання соціальних мереж, розсилок тощо для інформування про нові події
• Включення культурних заходів до туристичних програм і маршрутів

Крок	2012	2015	2018	2021	2025	

1.	Створення інфраструктури для культурних заходів

2.	Створення єдиного культурного порталу міста

3.	Створення консультативної ради з культури																							

																							

																							

Зв’язок з цілями міста

Інновації	Унікальність

Якість життя

Рис. 5
Незначна частина набережної правого берега розвинена

Економіка

Управління

Гармонійність

Чому це важливо?	Розвинена частина	Нерозвинена частина

Прибережна територія Дніпра - унікальна рекреаційна зона і символ міста. Тим не менш, її потенціал не реалізовано повною мірою – територія фактично не є повноцінним рекреаційним активом.
До київської прибережної зони Дніпра слід відносити три пояси (дніпрові схили, крайки набережних, територію островів і прилеглу рівнинну територію лівого берега. Кожна з цих територій потребує спеціального підходу до розвитку.
Розвиток прибережних зон Дніпра забезпечить такі вигоди для міста:
•	Використання унікального пейзажу і ландшафту для формування рекреаційної зони
•	Створення нових робочих місць і додаткові
надходження до бюджету міста у випадку залучення інвестицій і використання територій у рекреаційних, розважальних і туристичних цілях
Облагороджені прибережні території принесуть киянам:
•	Поліпшену якість життя завдяки підтримці екологічного середовища міста
•	Згладжування негативного сприйняття урбаністичного вигляду, створеного масовою забудовою
Ключові кроки

Основні напрямки реалізації ініціативи Значна частина прибережних територій на Правому березі на півночі (між Куренівкою і Рибальським островом) і на півдні (Теличка) міста зайнята промисловими зонами. Певна їх частина закинута, в той час як для рекреаційних цілей використовується невелика смуга набережної, як показано на Рис. 5. Території островів також не розвинені: їх прибережні зони часто закинуті (хоча пляжі, що діють, переповнені в літній сезон) і заповнені малими торговими об’єктами, які періодично виникають.
Розробка концепції
Прозорість та узгодження із громадськістю концепції розвитку є критичними, адже існує широке меню можливих рішень (від спокійної пішохідної зони до жвавих парків розваг, готелів, спортивних споруд і центрів для конференцій), які повинні влаштовувати більшість киян.

Забезпечення реалізації
Привабливість прибережних територій створює спокусу для відхилення від заданої концепції під час реалізації. Жорстка система правил, неупереджений вибір інвестора і контроль з боку міста є вкрай важливими.

Крок

1.   Розробка концепції розвитку та узгодження із громадськістю
2.   Розробка проектів окремих зон прибережних територій
3.  Вибір інвесторів
4.  Реалізація проекту, контроль, експертиза результатів

2012	2015	2018	2021	2025

Зв’язок з цілями міста

Інновації	Унікальність	Якість життя

Економіка Управління Гармонійність
Чому це важливо?

Київ нині зустрічає серйозні виклики погіршення
"здоров’я нації":
•	Зростання споживання тютюну та алкоголю (частка у витратах громадян та ж, що й на медицину)
•	Серйозне недоінвестування у спортивну інфраструктуру
•	Збільшення малорухомих видів діяльності у навчанні і праці
•	Зростання популярності "спорту на канапі і за комп’ютером"
Рис. 6 Кількість спортивних споруд на тис. люд.

Популяризація здорового способу життя - основний засіб профілактики захворювань. Проведення заходів з формування здорового способу життя в розвинених країнах Європи призвело до зниження смертності від серцево-судинних захворювань і збільшення тривалості життя на 10-15 років.

Збільшення можливостей для спорту та активного відпочинку також суттєво впливає на сприйняття комфортності міста.

Основні напрямки реалізації ініціативи

Формування міської політики в цій галузі – предмет кропіткої роботи, результат якої виявиться через 5-10 років, однак цей ефект може бути неоціненно високим. Приклади заходів:

Значне збільшення кількості майданчиків для спорту. Навіть наявність простих, маловитратних майданчиків – значущий чинник розвитку спортивної активності, залучення молоді.

Створення умов для фінансування, співфінансування спортивних споруд. Стандартизація типів інвестпроектів, що дозволить мати недорогі об’єкти. Співфінансування з мешканцями соціально значущих об’єктів. Просування соціальної відповідальності бізнесу щодо спорудження майданчиків.

4

2	1,5

0
Київ

2,3

Україна
(середнє)

3,6

Україна
(максимум)

Велодоріжки як частина транспортної системи. Поступова інтеграція веломаршрутів у транспортну схему і в місця відпочинку.

Пропаганда здорового способу життя.
Виділення ефірного часу і друкованого простору для реклами привабливості здорового способу життя. Виступи представників влади, бізнесу, культури. Використання Євро-2012 з метою популяризації

Загальновизнаний світовий досвід – здоров’я формується не тільки лікуванням, але в першу чергу профілактикою. Цей принцип – один з найважливіших елементів стратегії в частині охорони здоров’я. Основа профілактики – здоровий спосіб життя.

Ключові кроки

спорту.

Створення сучасного спортивного комплексу. Підготовка інвестпроекту з будівництва крупного багатофункціонального спортивного комплексу для проведення змагань світового рівня та популяризації Києва як європейського спортивного центру.

Крок	2012	2015	2018	2021	2025	
1. Закріплення відповідальності за програму
2. Проведення масової кампанії з пропаганди та популяризації здорового способу життя
3. Створення стимулів для інвесторів з будівництва об’єктів спортивної інфраструктури
4. Розвиток дитячого спорту																							

																							

																							

Зв’язок з цілями міста

Інновації	Унікальність	Якість життя

Економіка

Управління

Гармонійність

Основні напрямки реалізації ініціативи
У процесі створення нових центрів у Києві будуть використані такі принципи ефективного використання міських територій:
•	Розвиток альтернативних центрів відбуватиметься в межах території міста, з можливостями для працевлаштування, інфраструктурою і високим рівнем надання послуг у всіх територіальних одиницях
•	Вторинна забудова (на території промислових зон) матиме пріоритет перед первинною забудовою, що зробить землекористування ефективнішим і збереже зелені зони

Чому це важливо?
Розвиток у Києві кількох багатофункціональних (ділових, культурних, туристичних) центрів є важливою передумовою збалансованого та гармонійного розвитку міста як в економічному, так і в соціальному плані. Міська система з кількома центрами має такі переваги:
•	Стимулює економічне зростання
•	Стабільніша з погляду підтримання довкілля
(наприклад, викиди роззосереджені містом)
•	Краще підтримує зв'язки між територіями
•	Зменшує навантаження на історичний центр
•	Зменшує перенаселеність окремих районів
•	Сприяє більшій забезпеченості незахищених соціальних груп
•	Підвищує рівень комфорту життя за рахунок наближення інфраструктури і місць докладення праці до житлових масивів

Рис. 7
Середня швидкість руху по місту, км\,год

Менше 10 км\г
Менше 20 км\г
Менше 40 км\г

Серед конкретних заходів зі створення нових центрів передбачені такі:
•	Обмеження дальшого розміщення комерційної нерухомості в центрі для зменшення транспортних потоків у центральній зоні
•	Будівництво Подільсько-Воскресенської лінії метро, з охопленням житлового масиву Троєщина, і створення кільцевої міської лінії електропотягів
•	Пріоритетне розміщення сучасних бізнес- центрів, ТРЦ, готелів, виставкових центрів та об’єктів соціальної інфраструктури на лівому березі Дніпра і у віддалених районах правобережжя

Реалізація цієї ініціативи вимагає створення механізмів преференцій для тих забудовників, які стимулюють досягнення балансу розселення й трудового тяжіння шляхом будівництва комерційної нерухомості на лівому березі й розвитку територій промислових зон у відповідності зі стратегією та Генпланом.

Менше 60 км\г   	 Лівий берег

Правий берег

8	10

12	14	16

18	20	22

Час доби, години

Ключові кроки

Крок

13	14	15	16	17	18	19	20

2012	2015	2018	2021	2025

1. Фіксування територій Києва, в яких необхідне створення нових центрів
2. Визначення переліку промзон під вторинну забудову, розробка інвестиційних проектів
3. Проектно-кошторисні роботи, визначення концепції розвитку нових центрів
4. Залучення інвесторів, містобудівні роботи

Зв’язок з цілями міста

Інновації	Унікальність

Економіка Управління Гармонійність

Чому це важливо?

Якість життя

Основні напрямки реалізації ініціативи
Використання наявних переваг
Київ вже має низку вагомих конкурентних причин, які є вирішальними при ухваленні рішень про розміщення штаб-квартири. Серед них:
•	Розмір соціального навантаження на роботодавця нижче Чехії та Угорщини (див. Табл. 3)
•	Освічена і відносно дешева робоча сила (вартість з урахуванням продуктивності праці)
•	Зручне географічне положення, розвинуті транспортні зв’язки і відсутність віз для багатьох національностей
Створення додаткових стимулів для розвитку

Залучення штаб-квартир міжнародних компаній означає один або кілька варіантів присутності міжнародного бізнесу в Києві:
•	Розміщення регіональної штаб-квартири
•	Розміщення одного з відділів (функції)
міжнародної компанії
•	Розміщення адміністративного центру (бек-
офіс)
Вигоди для міста
Залучення штаб-квартири міжнародної компанії дозволяє забезпечити:
•	Нові робочі місця
•	Доходи в бюджет міста
•	Приплив найкращих людських ресурсів завдяки обміну досвідом і посиленню

Незважаючи на переваги, місту необхідно виправити значні недоліки, а саме:
•	Спростити дозвільну систему і процедури реєстрації бізнесу
•	Забезпечити необхідну потужність і надійність інженерної інфраструктури
•	Спростити і зробити прозорою процедуру надання об’єктів під реконструкцію, ділянок для будівництва
•	Провести інформаційну кампанію про переваги Києва для міжнародного бізнесу (прямі контакти, інвестиційні форуми)

Табл. 3 Податкове навантаження в порівнянних країнах*

конкуренції на ринку праці
•	Підвищення якості освіти і міської інфраструктури (телекомунікації, транспорт)

Країна

Рівень з/п для нижчої ланки, індекс

Податк. навант. на роботодавця*

•	Інноваційність у розвитку місцевого ділового середовища

Ключові кроки

Україна	36	27%
Росія	60	14% Угорщина	77	27% Польща	94	14%
Чехія 	100 	34% 	

Крок

2012	2015	2018	2021	2025

1.   Забезпечення надійною інженерною інфраструктурою офісних площ

2.   Будівництво офісних і виставкових центрів світового рівня

3.  Регулярне проведення інвестиційних форумів																							

																								

																							
* Ефективне соціальне навантаження на роботодавця (соціальні відрахування за службовців) виходячи з моделі компанії в 4
рівні і такої чисельності службовців: 1 рівень: 1 особа, з/п – 15 тис. євро; 2: 6 осіб, з/п – 7.5 тис євро; 3: 25 осіб, з/п – 2.5 тис. євро; 4: 65 осіб, з/п – 1000 євро. У всіх країнах окрім України з/п для 4 рівня на 185% вище.